# data[].attributes.body
Where the magic happens...

# data[].attributes.body
Llengua i literatura catalanes de 2n d'ESO

# data[].attributes.body
Grup d'entre 20-25 alumnes, tenint en compte que alguns alumnes del grup-classe s'agrupen en altres aules de diversitat en les matèries instrumentals, de manera que les NEE no s'han d'atendre de manera específica.

# data[].attributes.body
1. Millorar la creativitat.
2. Treballar la presa de decisions.
3. Mesurar la pròpia capacitat de síntesi.

# data[].attributes.body
El joc de taula DIXIT. Ens interessen les cartes, no el taulell ni les peces, perquè utilitzarem només la imatgeria pel nostre objectiu.

# data[].attributes.body
UTILITZANT LES IMATGES EXTREMADAMENT SUGGERENTS DEL DIXIT, ELS ALUMNES HAURAN DE...

EN PRIMER LLOC, ACONSEGUIR TRES CARTES QUE ELS RESULTIN ATRACTIVES I QUE, D'ALGUNA MANERA, ENLLACIN TRES IDEES O TRES CONCEPTES COMPLEMENTARIS O PROPERS

I

EN SEGON LLOC, TRANSFORMAR LES IMATGES EN PARAULES, CONVERTINT LES TRES CARTES SUGGERENTS EN TRES FRASES QUE CONFORMARAN EL BREU FORMAT POÈTIC QUE ÉS UN HAIKU

# data[].attributes.body
És important disposar d'ampliacions o de còpies fotocopiades per tenir un bon volum de cartes.
D'aquesta manera es propiciaran dues coses:

1. Més varietat i quantitat perquè la tria sigui més atractiva.
2. Més possibilitats de canvi/robatori, segons quina mecànica de joc s'esculli.

# data[].attributes.body
1. NORMATIVA. Explicar com es juga al joc i, sobretot, COM ho aplicarem i amb quin OBJECTIU.

# data[].attributes.body
2.GRUPS. Divisió en grups de joc, d'uns 5-6 alumnes, intentant equilibrar els grups i tenint en compte les inèrcies del grup-classe.

# data[].attributes.body
3. MODALITATS. Prèviament, tindrem pensades diferents modalitats del joc. Cal que siguin variades, perquè els jugadors hagin d'utilitzar diferents ESTRATÈGIES de joc. Les anirem introduint en funció del desenvolupament del joc: les que siguin més jugables, les que permetin una tria suficient de cartes, etc.

# data[].attributes.body
4. COMODITAT. Caldrà comprovar, cap al final de la sessió, que tothom hagi pogut assolir unes cartes que li permetin sentir-se còmode i segur a l'hora d'escriure el poema.
Caldrà, també, que anotin les frases que els han suggerit les imatges, o una aproximació a la idea per tenir un punt de partida en l'escriptura.

# data[].attributes.body
5. RECURSOS. Tindrem un seguit d'imatges EXTRA que permetran, a aquells alumnes que no ho tinguin clar, complementar o canviar la seva tria prèvia.

# data[].attributes.body
A LA SEGONA SESSIÓ, PERÒ JA DESVINCULADA DEL JOC, ES PROCEDIRÀ A L'ESCRIPTURA DELS HAIKUS.
ÉS ESSENCIAL QUE NO HI HAGI GAIRE MARGE TEMPORAL ENTRE UNA SESSIÓ I L'ALTRA, PER TAL QUE RECORDIN LA TRIA.

# data[].attributes.headline
DIFERENTS MODALITATS, SEGONS COM ES DESENVOLUPI LA PARTIDA. No ha de ser una llista tancada.

# data[].attributes.subject
DIFERENTS MODALITATS, SEGONS COM ES DESENVOLUPI LA PARTIDA. No ha de ser una llista tancada.

# data[].attributes.body
1. Fent ús de l'atzar, agafar una carta del company de la dreta/esquerra, i així fins que tothom n'ha pres una de nova.
2. Posar al mig les cartes que cadascú descarta i prendre'n una de nova del pilot.
3. Posar al mig les cartes que cada participant no vol, i que la resta les agafin. Es pot fer per atzar o cara amunt per veure-les. Es pot negociar la tria, o que sigui el més ràpid, etc.
4. Amb les cartes a la vista, es poden proposar canvis entre companys (oferir/demanar).
5. Amb les cartes del pilot, es pot fer una estesa i que hi hagi una tria més massiva, etc.

# data[].attributes.body
És evident que, en aquest cas, l'avaluació es basarà en el producte final (el poema), però és ESSENCIAL posar en valor el procés que es gestarà a través del joc. L'avaluació del procés intentarà donar resposta a preguntes d'aquest estil i valorar, sobretot, l'esforç, l'interès i les ganes d'utilitzar la imaginació com a eina creativa.

1. Quines estratègies utilitzen els alumnes per escollir quines imatges són més propícies pel seu text futur?
2. Es parteix d'una idea de text prèviament pensat i s'assimilen les imatges o, per contra, les imatges van construint el text?
3. Saben rectificar i reconduir les idees? El pla inicial és important, o ho és més la capacitat d'improvisar?
4. Quines dificultats els presenta la traducció d'imatges en paraules?
5. Són capaços de generar més d'una idea escrita a través d'una imatge, o només una?
6. La relació entre imatges és encertada, o hi ha massa desvinculació?
7. Han intentat aconseguir unes imatges per construir un text interessant, o s'han conformat amb el que tenien?