# data[].attributes.headline
Bedömning av kunskaper för lärande och bedömning

# data[].attributes.subject
Bedömning av kunskaper för lärande och bedömning

# data[].attributes.body
Bilderna från tisdag 15/11

# data[].attributes.headline
Uppdrag efter seminarium om undervisningsdesign

# data[].attributes.subject
Uppdrag efter seminarium om undervisningsdesign

# data[].attributes.body
Kolla längst till höger - där finns kopieringsunderlag!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förmågorna i TheBig5 är hämtade ur samtliga kursplaner i Lgr11, oavsett årskurs. Dessa förmågor har delats upp i fem olika kategorier. I Lgr11, del 1, behandlas skolans värdegrund och uppdrag. Och i del 2 övergripande mål och riktlinjer för utbildningen.
Med TheBig6 har vi kompletterat TheBig5 med del 1 och 2 i Läroplanen och bearbetat förmågorna till vår undervisning och våra elever. Den sjätte "förmågan" är därmed ingen riktig förmåga utan en tolkning av innehållet i del 1 och 2. Vi kallar dessa värdegrundande förmågor.

De fem kategorierna är färgkodade. De omarbetade förmågorna som vi har arbetat med är kursiva.

ANALYSFÖRMÅGA (grön)
Beskriver orsaker och konsekvenser.
Föreslå lösningar.
Förklara och påvisa samband.
- Att kunna förklara och påvisa samband. Läs mer...
Se utifrån och växla mellan olika perspektiv.
Jämföra: Likheter och skillnader, för- och nackdelar.
- Att kunna jämföra likheter och skillnader. Läs mer...

KOMMUNIKATIV FÖRMÅGA (orange)
Samtala.
- Att kunna samtala med en eller flera personer. Läs mer...
Diskutera.
- Att kunna diskutera med en eller flera personer.
Motivera.
- Att muntligt kunna motivera en åsikt.
Presentera.
Uttrycka egna åsikter och ståndpunkter..
Framföra och bemöta argument.
Redogöra, formulera, resonera och redovisa.
- Att muntligt kunna redogöra med början, innehåll och slut.
- Att muntligt kunna redogöra för en åsikt.

METAKOGNITIV FÖRMÅGA (gul)
Tolka.
- Att kunna tolka. Läs mer...
Värdera.
Ha omdömen om.
- Att kunna ha omdöme om. Läs mer...
Reflektera.
-Att kunna reflektera. Läs mer...
Lösa problem med anpassning till en viss situation, syfte eller sammanhang.
Avgöra rimligheten.
Välja mellan olika strategier.
- Att kunna välja mellan olika strategier. Läs mer...
- Att kunna välja mellan olika läsförståelsestrategier: #Futura #Explora #Lazo #Curioso #Tänkamedpennan. Läs mer...
Pröva och ompröva.
- Att våga testa sig fram. Läs mer...

FÖRMÅGAN ATT HANTERA INFORMATION (blå)
Söka, samla, strukturera/sortera och kritiskt granska information.
- Att kunna söka information från olika källor. Läs mer...
- Att kunna samla och sortera information från olika källor. Läs mer...
- Att kunna kritiskt granska insamlad information. Läs mer...
Skilja mellan fakta och värderingar.
Avgöra källors användbarhet och trovärdighet.

BEGREPPSLIG FÖRMÅGA (lila)
Förstå innebörden av begreppen.
- Att kunna förstå och förklara innebörden av olika begrepp. Läs mer...
Relatera begreppen till varandra.
Använda begreppen i olika/nya sammanhang.

# data[].attributes.attachment_link.description
Förmågorna i TheBig5 är hämtade ur samtliga kursplaner i Lgr11, oavsett årskurs. Dessa förmågor har delats upp i fem olika kategorier. I Lgr11, del 1, behandlas skolans värdegrund och uppdrag. Och i del 2 övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. Med TheBig6 har vi kompletterat TheBig5 med del 1 och 2 i Läroplanen och bearbetat ...

# data[].attributes.headline
Bilder från seminarium om undervisningsdesign

# data[].attributes.subject
Bilder från seminarium om undervisningsdesign

# data[].attributes.body
alla postits med goda exempel samlade i en bank!

# data[].attributes.body
Jag vill veta mer om detta så att vi kan synliggöra det vi redan (förmodligen) gör och göra det på ett mer organiserat sätt...

# data[].attributes.body
Hur man utformar undervisningen? Hur man lägger upp både planering, genomförande och den fysiska lärmilljön...

# data[].attributes.body
Jag tror att lärgemenskap kan vara rätt mycket men att grunden är att vi lär bäst tillsammans, av och med varandra. Det kan vara en lärgemenskap i en grupp på Facebook eller i en klass där klimatet är tillåtande och generöst.

# data[].attributes.body
Begreppen är bekanta men jag kan inte säkert säga att jag exakt vet vad de innefattar....

# data[].attributes.headline
För mig innebär undervisningsdesign att man ser på lärare som designers som designar olika undervisningssituationer. I begreppet ryms både längre planeringar och enstaka lektioner. Hur man utformar de didaktiska frågorna i praktiken.

# data[].attributes.subject
För mig innebär undervisningsdesign att man ser på lärare som designers som designar olika undervisningssituationer. I begreppet ryms både längre planeringar och enstaka lektioner. Hur man utformar de didaktiska frågorna i praktiken.

# data[].attributes.headline
Lärgemenskap får mig att tänka på Vygotsky och hur lärande sker i samspel med andra...

# data[].attributes.subject
Lärgemenskap får mig att tänka på Vygotsky och hur lärande sker i samspel med andra...

# data[].attributes.headline
Vi vill veta mer om undervisningsdesign och vad som menas med det? Vi får tankar som tydlig planering, struktur, genomförandet...

# data[].attributes.subject
Vi vill veta mer om undervisningsdesign och vad som menas med det? Vi får tankar som tydlig planering, struktur, genomförandet...

# data[].attributes.body
Arbetslag F-3 Vaxö

# data[].attributes.headline
Det låter vackert och professionellt...men vad det faktiskt innebär hoppas jag få klarhet i??!!

# data[].attributes.subject
Det låter vackert och professionellt...men vad det faktiskt innebär hoppas jag få klarhet i??!!

# data[].attributes.body
Hur kan vi få eleverna att känna och uppleva att deltagandet är värdefullt och meningsfullt i aktiviteterna/lektionerna?
Arbetslag Vaxö F-3

# data[].attributes.body
Kanske vet jag mycket om det utan att veta om det...

# data[].attributes.headline
Jag vill veta allt om detta och lära mig mycket nytt

# data[].attributes.subject
Jag vill veta allt om detta och lära mig mycket nytt

# data[].attributes.headline
Jag tycker att det låter spännande men känner inte att jag vet vad orden innebär.

# data[].attributes.subject
Jag tycker att det låter spännande men känner inte att jag vet vad orden innebär.

# data[].attributes.body
Vilket spännande ord. Det vill vi veta mer om...

# data[].attributes.body
Sammanfattning av vetenskaplig artikel med konkreta råd.
Fundera: Hur kan råden implementeras i min undervisning? Hur kan vi stötta varandra på skolan i utvecklingen av denna typ av undervisning? (Vi utgår från att undervisningen redan har inslag av detta men att det kan systematiseras och användas kollegialt i ännu större utsträckning).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Då har jag arbetat mig igenom hela artikeln. Vad är nu detta? Jo, contingency Teaching kan nog översättas med begreppet stöttande undervisning.

Artikelförfattarna, Fisher och Frey, såg i sina anteckningar och klassrumsobservationer att lärarna hade reservplaner för vad de skulle gå vidare med i de fall eleverna, trots allt, inte hade förstått den lästa texten. De kallar detta contingency teaching, i betydelsen stöttande strategier som läraren använder när elever inte förstår. Här utkristalliserades fem stöttande strategier:

1. Gå tillbaka till syftet (Re-establishing purpose)

2. Analysera frågor för att ringa in var svaret kan tänkas finnas i texten (Analyzing questions to identify likely answer locations)

3. Tips och ledtrådar (Prompting and cueing)

4. Modellering (Modeling)

5. Analysera dina anteckningar (Analyzing annotations)

Re-Establishing Purpose
När elever visade att de inte förstod eller när samtalen haltade var lärarens vanligaste verktyg att påminna om och gå tillbaka till syftet med lektionen. Sådana situationer kunde vara när elever fastnat på ord eller avsnitt i texten de inte förstod. Lärarna avbröt i dessa fall arbetet för att föra alla tillbaka till lektionens utgångspunkt och syfte. Detta var ett sätt att vända uppmärksamheten från detaljer till det läraren från början hade fokuserat.
Analyzing Questions
Lärarna som deltog i studien hade alla sedan tidigare arbetat med QAR ( Question-Answer Relationships) med sina elever. QAR används för att utveckla ett mer komplext tänkande hos eleverna. Ett tänkande som förutsätter infererande, kopplingar, kategoriseringar osv. Elevernas förkunskaper om QAR använde lärarna för att få eleverna att gå tillbaka i texten till avsnitt där de kunde finna svaret. Vid behov påminde lärarna eleverna om de fyra frågetyperna:

1. På raden frågor (Right There questions)

2. Tänk och sök frågor (Think and Search questions)

3. Författaren och du frågor (Author and You questions)

4. På egen hand frågor (On Your Own questions )

frågor är frågor där svaret står klart utskrivet i texten. Tänk och sök frågor hämtar sina svar ur texten men kräver samtidigt att läsaren själv formulerar svaret med stöd av flera meningar eller olika avsnitt i texten. Författaren och du är implicita (underförstådda) frågor som förutsätter att läsaren använder information från texten kombinerat med egna förkunskaper för att besvara frågan. På egen hand kräver att läsaren använder egna kunskaper för att besvara frågan. Här är det inte alltid nödvändigt att använda texten som underlag. Enligt artikelförfattarna är det sällsynt att på egen hand frågor används vid närläsning.

Frågetyp två och tre leder till omläsningar av texten. Arbetet med att besvara dessa frågetyper underlättas av gemensamma diskussioner där läsarna kan utforska olika möjliga svar.
Prompting and Cueing
Prompts syftar på olika sätt att stötta elever för att klara en uppgift. Det kan handla om att visa bilder/foton, kroppsspråk, teckenspråk, timglass, nyckelord, frågor. Cueing är olika ledtrådar. I figur 3 visas några exempel på prompts and cueing i arbetet med närläsning.
Modeling
Med att modellera menas att läraren i undervisningen visar vad denne menar samtidigt som denne utför det hen talar om. Det kan t.ex. handla om att visa en skylt som säger "jag tänker" samtidigt som läraren tänker högt kring något. Enda sättet att modellera tänkande är att tala om det. Läraren kan modellera för att lära ut t.ex. en ny läsförståelsestrategi eller för att visa att man kan tänka på olika sätt kring en fråga.

Det utkristalliserades tre sätt att modellera. 1) Det första handlar om att modellera sådant eleverna visar sig ha svårt för. Dessa tillfällen med modellering genomfördes i anslutning till att läraren använde sig av frågor, ledtrådar och nyckelord men ändå inte kände att denne fick eleverna med sig. 2) Det andra sättet att modellera handlade om att visa olika sätt att lösa problem. Oftast gjordes denna modellering då elever inte visste hur de skulle ta reda på ord och uttryck som de inte kunde. 3) Det tredje sättet att modellera gick ut på att visa hur läsaren kan interagera med texten. Komplexa texter kräver engagemang. Elever som är oerfarna läsare förväntar sig oftast att textförståelse handlar om antingen eller. Antingen förstår läsaren texten eller inte. Dessa läsare har ännu inte anammat läsning som ett detektivarbete där förståelsen är något som läsaren måste arbeta sig fram mot. Läsningen som en arkeologisk utgrävning där läsaren blottlägger ett lager i taget. Lärarna modellerade hur man kan arbeta med anteckningar. Exempelvis modellerade lärarna hur läsaren kan göra tilläggsanteckningar när någon i textsamtalen kommer med nya tankar, reflektioner och frågor som ger nya infallsvinklar på texten.
Analyzing annotations
En del i läsundervisningen var att eleverna fick lära sig arbeta med anteckningar när de läste. Anteckningarna gjordes antingen i en separat anteckningsbok eller i textmarginalen. Vad en läsare kan anteckna var något som lärdes ut. Att läsa elevernas anteckningar var i sig ett verktyg för att bedöma i vilken utsträckning eleverna hade förstått texten, vilka aspekter eleverna reflekterade över, vilka inferenser de gjorde, huruvida de kopplade ihop ett avsnitt i texten med andra avsnitt osv. I den här bedömningen använde lärarna en checklista med exempel på anteckningar (se figur 4). Lärarna såg exempelvis efter om eleverna ringade in nyckelord och fraser som var svåra; om de strukit under centrala idéer, teman, viktiga punkter etc.; skrivit upp sidnummer för att visa var relaterade tankar återfinns i texten; förklaringar; förståelsestrategier de använt.

Lärarna använde elevanteckningarna för en formativ bedömning av hur undervisningen hade gått fram. I elevanteckningarna såg lärarna vad eleverna inte hade reflekterat över, lagt märke till eller förstått. Utifrån sina iakttagelser kunde sedan läraren bestämma hur nästa lektionstillfälle skulle läggas upp. Med andra ord kunde elevernas anteckningar används för en formativ bedömning av lärarens undervisning. Elevanteckningarna användes också som underlag i grupp- och klassdiskussioner.
Referenser:
Fisher, D. & Frey, N. (2014). Contingency teaching During Close Reading; The Reading Teacher, December 2014 / January 2015, Volume 68, Issue 4

# data[].attributes.attachment_link.description
Då har jag arbetat mig igenom hela artikeln. Vad är nu detta? Jo, contingency Teaching kan nog översättas med begreppet stöttande undervisning . Artikelförfattarna, Fisher och Frey, såg i sina anteckningar och klassrumsobservationer att lärarna hade reservplaner för vad de skulle gå vidare med i de fall eleverna, trots allt, inte hade förstått den lästa texten.

# data[].attributes.body
Ett examensarbete att använda som diskussionsunderlag.
Vad säger forskningen om risker och framgångsfaktorer?

Vad är viktigt att göra på vår skola för att undvika att hamna i störning och istället få internet att bli stöttning?

# data[].attributes.body
Fundera över om elever ibland befinner sig i fel ruta. Vad kan man isåfall göra åt det?

# data[].attributes.headline
Vad jag vill veta om lärgemenskap och undervisningsdesign: 

# data[].attributes.subject
Vad jag vill veta om lärgemenskap och undervisningsdesign: 

# data[].attributes.body
Lägg in egna lappar med tankar under denna!

# data[].attributes.headline
Vad jag tror om lärgemenskap och undervisningsdesign:

# data[].attributes.subject
Vad jag tror om lärgemenskap och undervisningsdesign:

# data[].attributes.body
Lägg in egna lappar med tankar under denna!

# data[].attributes.headline
Vad jag vet om lärgemenskap och undervisningsdesign:

# data[].attributes.subject
Vad jag vet om lärgemenskap och undervisningsdesign:

# data[].attributes.body
Lägg in egna lappar med tankar under denna!

# data[].attributes.body
Frida om lärgemenskap och undervisningsdesign. Skriv ner några tankar under rubrikerna nedan inför er träff!

# data[].attributes.body
länk till denna Padlet