# data[].attributes.attachment_link.title
Mozart - Piano Sonata No. 8 in A minor, K. 310 [complete]

# data[].attributes.attachment_link.description
Wolfgang Amadeus Mozart's Piano Sonata No. 8 in A minor, K. 310/300d, written in 1778 is a sonata in three movements: 1. Allegro maestoso, common time 2. Andante cantabile con espressione, F major, 3/4 3. Presto, 2/4 A typical performance takes about 22 minutes.

# data[].attributes.body
Viquipedia.
Youtube
Altres.

# data[].attributes.body
Nom de la canço: Sonata per a piano núm. 8 (Mozart)

Compositor:
Wolfgang Amadeus Mozart

Epoca: 1778

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Orchestra Giovanile del Conservatorio di Musica di Milano, diretta da Amedeo Monetti, esegue la Sinfonia n.1 in Do maggiore di Ludwig van Beethoven in occasione del Concerto per Duccio (15 maggio 2013). Produzione video di Luca Forcignanò Serri.

# data[].attributes.attachment_link.title
· Beethoven · Sinfonía n.º 5 en Do menor, Op. 67 · Completa ·

# data[].attributes.attachment_link.title
· Ludwig van Beethoven · Sinfonía n.º 9 "Coral" · Completa.

# data[].attributes.body
Ludwig van Beethoven

Ludwig van Beethoven  va neixer Alemanya, 16 de desembre de 1770  i va morir Viena, Àustria, 26 de març de 1827 va ser  un compositor, director d'orquestra i pianista alemany. El seu llegat musical es va estendre, cronològicament, des de lclassicisme fins a començaments del romanticisme musical.

Considerat l'últim gran representant del classicisme vienès o escola de Viena , Beethoven va aconseguir fer transcendir la música del romanticisme, motivant-ne la influència en una diversitat d'obres musicals al llarg del segle XIX. El seu art es va expressar en nombrosos gèneres i, tot i que les simfonies van ser la font principal de la seva popularitat internacional, el seu impacte va resultar ser sobretot significatiu en les obres per a piano i música de cambra.

La música del quart moviment de la novena simfonia, està basada en l'Oda a l'alegria de Friedrich von Schiller i va ser elegida himne de la Unió Europea.

# data[].attributes.body
I va haber bastant compositors que van tocar el piano.

Arnold Schönberg

Ludwig van Beethoven

Francesco Landini

Thomas Tallis

Wolfgang Amadeus Mozart

# data[].attributes.attachment_link.title
¿Cómo suena y cómo se produce el sonido en un piano?

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Miguel Ángel Balaguer on 2015-04-04.

# data[].attributes.body
L'escala de notes que pot fer es molt gran. Són practicament 8 octaves i va de un la fins a un do.

Per poder tocar diferents notes tens que tocar diferents tecles que van de les més grus a la esquerra i les més agudes a la dreta

# data[].attributes.body
El piano es toca de la següent manera.

1- T'assentes al la cadira que esta davant del piano.

2 Et sentes i et poses amb l'esquena recte per poder tocar millor.

3- I et poses de tal manera que estas en pararel amb el mi del mig del piano segons si la canço es més aguda o greu.

4- Es toca pulsant les tecles per poder fer el so de cada nota. Cada tecla es una nota i es va repetint.

# data[].attributes.body
Es una cavitat que es troba al piano i en molt instruments de corda que fa que el so passi per aquesta cavitat i soni més fort.

# data[].attributes.body
Hi ha tres pedals.

El pedal unicordi es troba a l'esquerra i desplaça els martellets cap a un costat, de manera que, segons l'ajustament que se li doni, els martellets colpegen sobre dues de les tres cordes i en la zona del feltre on habitualment no ho fan.

El pedal tonal central , serveix per crear l'efecte anomenat nota pedal, que consisteix en mantenir durant un temps determinat la mateixa nota o acord; a diferència del pedal de ressonància, la nota pedal no es veu alterada per les que es toquin després.

El pedal de ressonància en ser trepitjat allibera els apagats de les cordes, la qual cosa permet que la nota segueixi sonant encara que s'hagi deixat de prémer la tecla, afegint a més una gran quantitat d'harmònics d'altres cordes que vibren per simpatia, augmentant d'aquesta manera el volum sonor i, si escau, barrejant notes, acords i harmonies diverses.

# data[].attributes.body
Pràcticament tots els pianos moderns tenen 88 tecles 7 octaves i quart, 36 negres i 52 blanques. El nombre de tecles en els teclats s'ha incrementat amb el temps

El pes de les tecles és un factor molt important del teclat d'un piano. En un piano acústic (de cua o vertical), el pes de les tecles està directament relacionat amb el mecanisme de percussió del martellet, que colpeja la corda dins de la caixa de ressonància. En un piano electrònic la sensació de pes que té lloc en els pianos acústics és reproduïda mitjançant un mecanisme de martell sota de cada tecla.

# data[].attributes.body
La tapa es la part del piano que es pot treure per poder veure les cordes i els macanismes etc.. Per poder-ho areglar més fàcil Es nota molt en el piano de cua.

# data[].attributes.body
Es la part del piano que es pot desplegar i que es on es posen les partitures.

# data[].attributes.body
Les cordes són l'element vibratori que origina el so en el piano. Són segments formats per un material flexible que romanen en tensió de manera que puguin vibrar lliurement, sense entorpint que provoqui una distorsió de l'ona acústica. La tensió de les 224 cordes pot arribar a assolir l'ordre de les 15 a 20 tones-força,i depèn proporcionalment de les dimensions de l'instrument. Aquestes cordes estan ordenades de més curtes a més llargues.

# data[].attributes.body
El piano te diferents parts perquè tot funcioni.

Taula harmònica:La taula harmònica és aquella superfície que -en els instruments cordòfons- rep l'energia de vibració de la o les cordes i la transmet a la caixa de ressonància, en aquells instruments que en tenen.Aquesta és disposada verticalment (en els pianos verticals) o bé horitzontalment ( en els pianos de cua).Es feta de fusta d'avet.

# data[].attributes.body
El piano ha anat canviant durant el temps. El primer va ser la cítara que es remonta de l'edat de bronze.La cítara era un conjunt de cordes tenses disposades sobre una taula que es feien vibrar amb els dits, les ungles o algun altre objecte punxant.

Posteriorment va apareixer  monocordi que la única diferencia era que sol tenia una corda molt llarga.quest instrument va ser utilitzat per diversos matemàtics al llarg de la història per realitzar els seus estudis, com el grec Pitàgores, que va realitzar els seus estudis sobre les relacions entre els intervals musical.

Després li va seguir el salteri un instrument que seguia els mateixes pautes que la cítara, però amb una forma trapezoïdal en funció les diferents longituds de les seves cordes. Aquest instrument va donar pas als primers clavecins. Volien fer la manera de que les cordes no toquesin els dits.

Despres de fer experiments va sortir el clavicordin instrument que vibrava mitjançant un petit clau o una agulla metàl·lica que era accionada a través d'unes tecles que feien moure l'agulla o clau perquè vibrar la corda.

Y despres va arribar el piano.

# data[].attributes.body
Els origens del piano es revonta en Àfrica  i del sud-est d'Àsia en la edat de bronze, pel l'any 3000 aC i aquest instrument es la cítara el l'antecessor més antic del piano.

Pero el piano que coneixem es remonta pel segle 18 i el va inventar Bartolomeo Cristofol que era constructor d'instruments musicals. No es sap quants pianos van construir però avui en dia sol queden tres en diferents museus del món.

# data[].attributes.body
El instrument que m'ha tocat es el piano i dintre del sistema de classificació tradicional, es un instrument de teclat de corda percudida.

Corda percudida: Són els instruments que fan vibrar la seva corda amb un martell o unes palanques unides amb tecles.