# data[].attributes.body
În prima strofă, poetul a relatat frumusețea naturii în timpul nopții, "Neguri albe, strălucite
Naşte luna argintie,
Ea le scoate peste ape,
Le întinde pe câmpie."  poetul s-a raportat la luna plină și la negura albă care plutește în aerul rece al nopții.

În următoarea strofă, Eminescu a exprimat cum cum natura prinde viață în timpul nopții
" S-adun flori în şezătoare
De painjen tort să rumpă,
Şi anină-n haina nopţii
Boabe mari de piatră scumpă.

"Lângă lac, pe care norii
Au urzit o umbră fină,
Ruptă de mişcări de valuri
Ca de bulgări de lumină." Poetul a justificat cum planetele se mișcă sub puterea melancolică a adierii răcoroase nocturne. Asemenea poetul a vrut să justifice, că, lângă lac, se afla și o ființă gingașă.

"Dându-şi trestia-ntr-o parte,
Stă copila lin plecată,
Trandafiri aruncă roşii
Peste unda fermecată." În această strofă, Eminescu a explicat că, acea ființă necunoscută era o copilă, ca din rai căzută,  care împrăștie petale roșii ca sângele peste undele apei cristaline.

"Ca să vad-un chip, se uită
Cum aleargă apa-n cercuri,
Căci vrăjit de mult e lacul
De-un cuvânt al sfintei Miercuri. "- poetul justifică, cum copila este fermecată de cercurile pe care le fac petalele Când fac contact cu lacul fermecat.

În următoarea strofă:
"Ca să iasă chipu-n faţă,
Trandafiri aruncă tineri,
Căci vrăjiţi sunt trandafirii
De-un cuvânt al sfintei Vineri." Copila   împrăștie petalele de trandafir roșu vrăjit de Sfânta Vineri, pe lacul fermecat de cuvântul sfintei Miercuri. Fermecată de undele de pe lac, copila continuă să împrăștie petalele.

"Ea se uită... Păru-i galben,
Faţa ei lucesc în lună,
Iar în ochii ei albaştri
Toate basmele s-adună." Iar în ultima strofă, poetul își explică dorința sa de a o numi Crăiasa, deoarece parul galben asemenea soarelui, fața ca din cristal și ochii ei albaștri plini de basme în farmecă pe poet.

Realizat de: Gorincioi Andreea

# data[].attributes.body
Titlul ilustrează un personaj basmic

Nicoleta Mușet

# data[].attributes.body
Tema literară este natura și iubirea. Aceasta poate fi considerată ca fiind visul poetului într-un cadru feeric de basm

Nicoleta Mușet

# data[].attributes.body
În prima strofă, poetul a relatat frumusețea naturii în timpul nopții, "Neguri albe, strălucite
Naşte luna argintie,
Ea le scoate peste ape,
Le întinde pe câmpie."  poetul s-a raportat la luna plină și la negura albă care plutește în aerul rece al nopții.
În următoarele doua strofe, Eminescu a exprimat cum natura prinde viață în timpul nopții.
" S-adun flori în şezătoare
De painjen tort să rumpă,
Şi anină-n haina nopţii
Boabe mari de piatră scumpă. "

"Lângă lac, pe care norii
Au urzit o umbră fină,
Ruptă de mişcări de valuri
Ca de bulgări de lumină." Poetul a justificat cum planetele se mișcă sub puterea melancolică a adierii răcoroase nocturne.
În următoarele două strofe, poetul se se exprimă prin următoarele versuri:
"Lângă lac, pe care norii
Au urzit o umbră fină,
Ruptă de mişcări de valuri
Ca de bulgări de lumină"

"Dându-şi trestia-ntr-o parte,
Stă copila lin plecată,
Trandafiri aruncă roşii
Peste unda fermecată." În timpul nopții, la margine de lac, stă o copilă, ca din rai căzută, împrăștie petale roșii ca sângele peste undele apei cristaline.

"Ca să vad-un chip, se uită
Cum aleargă apa-n cercuri,
Căci vrăjit de mult e lacul
De-un cuvânt al sfintei Miercuri. "- poetul justifică, cum copila este fermecată de cercurile pe care le fac petalele Când fac contact cu lacul fermecat.

"Ea se uită... Păru-i galben,
Faţa ei lucesc în lună,
Iar în ochii ei albaştri
Toate basmele s-adună." Iar în ultima strofă, poetul își explică dorința sa de a o numi Crăiasa, deoarece parul galben asemenea soarelui, fața ca din cristal și ochii ei albaștri plini de basme în farmecă pe poet.

# data[].attributes.body
Numărul de strofe : 7 catrene
Numărul de versuri Intr o strofa : 4 versuri = 1 catren
Numărul de silabe : 7-8 silabe
Piciorul de vers  : troheu
Versurile care rimează : ,, cercuri - Miercuri " ,, fina - lumina "
Tip de rima : încrucișată

# data[].attributes.body
Poezia incepe cu un oximoron , ,,neguri albe”, pe care luna, personificata, le naste, ,,le scoate peste ape” si ,,le intinde pe campie”. Inceputul poeziei este dominat de elemente de pastel, de aceea imaginile vizuale sunt compuse din elementele naturii terestre Strofa a doua compune tabloul inserarii, fiind dominante imaginile dinamice, illustrate prin verbele ,,s-adun”, ,,sa rumpa”, ,,anina”, iar imaginea vizuala este exprimata prin metafora personificatoare ,,haina noptii”, pe care stralucesc ,,boabe mari de piatra scumpa”.In strofa a treia, planul celest si planul terestru se armonizeaza intr-o natura plina de vraja si gingasie prin imaginea vizuala a norilor personificati care ,,au urzit” umbre pe lacul, ale caror unduiri creeaza o imagine feerica, unica prin comparatia valurilor miscatoare cu ,,bulgari de lumina”.

Strofa a patra introduce elementele de idila, compune relatia armonioasa dintre om si natura, langa lacul lucitor, se iveste dintre trestii o copila care arunca trandafiri rosii in ,,unda fermecata”.Strofele a cincea si a sasea amplifica magia naturii, lacul este vrajit de frumusetea copilei care-si oglindeste chipul in apa lui. Lacul capata insusiri umane, deoarece apele ,,alearga” in cercuri. Eminescu introduce aici un personaj de basm popular, pe sfanta Miercuri.Elementul fabulos este simbolizat prin trandafirii vrajiti de ,,un cuvant al sfantei Vineri”. Se imbina astfel lumea reala cu lumea imaginara a basmului. Din aceste doua strofe reiese comuniunea perfecta dintre om si natura, avand aici un specific aparte, acela de fabulos, de magie din basmele populare, prin repetitia epitetului ,,vrajit”: ,,vrajit de mult e lacul” si ,,vrajiti sunt trandafirii”. Imaginile vizuale sunt motorii prin verbele de miscare, deoarece ,,alearga apa-n cercuri” si ,,trandafiri arunca tineri”.Ultima strofa compune chipul iubitei, un portret specific aparitiei feminine din lirica eminesciana. Descrierea fetei este realizata prin imaginea artistica a oglindirii in apele lacului.

# data[].attributes.body
Mesajul poetic al poeziei „Crăiasa din povești” sugerează ideea unei naturi magnifice si fabuloase, in care omul se integreaza, prin descrierea legăturii eterne între om și natură.

Nicoleta Mușet

# data[].attributes.body
Mărci lexico gramaticale
Pronume personale
pers |||  sg ,, ea "
Verbe personale
Pers ||| sg arunca sta de uita
Adjectiv pronominal
Persoana ||| sg ,, fata ei "  ,  ,, ochii ei "
Ipostaza îndrăgostitului
Ipostaza contemplatorului