# data[].attributes.body
Asekätkennäksi (aseiden hajavarastointi) kutsutaan alunperin salaista operaatiota kätkeä suomikonepistooleja, uskopekkoja, kranaatteja, käsikranaatteja, minooja, polkumiinoja, panssarinyrkkejä ja kasapanoksia metsiin ja varastoihin. Asekätkentää alettiin suorittamaan jatkosodan jälkeen pelättäessä Neuvostoliiton miehittävän Suomen. Aseita ei käytetty sissitoimintaan tai mihinkään sabotaasitoimintaan. Aseiden hajavarastointi oli alunperin salainen operaatio, joka vuoti vahingossa julkisuuteen. Mediassa operaatiota alettiin kutsumaan asekätkennäksi, sillä sen ajateltiin myyvän paremmin. Oikeudenkäynnissä upseereita ja kenraaleja tuomittiin kuristushuoneisiin ja vankiloihin. Monet operaatiooon osaa ottaneista pakenivat ulkomaille punaistavalppoa.

# data[].attributes.body
Suomi sitoutui välirauhansopimuksessa 1944 laittamaan vastuuseen sotarikoksiin syyllistyneet henkilöt. Välirauhasopimuksessa ollut artikla oli suomalaisille hyvin kipeä asia. Suomalaiset ajattelivat artiklan koskevan vain perinteisiä sotarikoksia, kuten upseereiden suorittamia sotilaiden ampumisia. Asia ei kuitenkan ollut niin. Neuvostoliitto vaati, että sodanaikaiset johtajat asetettaisiin syytökseen. Oikeusjärjestelmän mukaan ei voitu säätää takautuvaa lakia, jolla tuomittaisiin rikokseksi teko, joka ei sen tekohetkellä olisi ollut rikos. Useat poliitikot olivat valmiita tuomitsemaan entiset johtajansa. Hallitus painosti eduskuntaa säätämään poikkeuslain, jonka mukaan sota-ajan johtomiehet voitaisiin asettaa syytteeseen. Vuosina 1945-1946 olleessa sotasyyllisyys oikeudenkäynnissä Risto Ryti tuomittiin kuritushuoneeseen kymmeneksi vuodeksi. Oikeudenkäynnin tuomiot loukkasivat useiden suomalaisten oikeustajua.

# data[].attributes.body
Suomi maksoi Neuvostoliitolle toisen maailmansodan jälkeen sotakorvaukset.

Suomen tuli maksaa Neuvostoliitolle 300 miljoonan sotakorvaus dollarin sotakorvaukset. Suomi on ainoa maa joka on suorittanut sotakorvausten maksamisen kokonaisuudessaan. Korvausjärjestelmä ei perustunut käteismaksuun, vaan tavaratoimituksiin.
Neuvostoliitolle toimitettiin Suomesta esim. 535 alusta, 1140 muuntaja-asemaa, 52 500 sähkömoottoria ja 30 tehdaslaitosta. Myös yhtenä tavaraeränä toimitettiin pystyvalmiita puutalopaketteja. Iso osa sotakorvaustuotteista oli rautatiekalustoa. Viimeinen sotakorvausjuna lähti Neuvostoliittoon 1952 elokuussa.

# data[].attributes.body
Lapin sota käytiin toisen maailmansodan aikana Suomen ja Saksan välillä. Se käytiin Lapissa 15.9.1944-27.4.1945. Sodan syy oli Moskovan välirauhasopimuksen ehto, joka pakotti Suomen ajamaan Saksan pois sen maaperältä.
Saksalaiset asettivat itselleen tärkeimmäksi tavoitteekseen Petsamon nikkelikaivosten tuotannon turvaamisen heille itselleen.
Saksa perääntyi Norjan puolelle 27.4.1945. Sodan jälkeen Lappi uudelleenrakennettiin n.10 vuotta, koska Saksalaisten tuhot olivat valtavat.
Ensin sotaa käytiin sopuisasti ja kummatkin osapuolet välttelivät sotaa. Neuvostoliitto ei kuitenkaan tästä pitänyt ja vaati Suomelta todellista sotaa Saksaa vastaan.
Neuvostoliitto antoi Suomelle myös määräajan jolloin ''oikea sota'' olisi aloitettava. Kostoksi Saksalaiset tuhosivat Rovaniemen miltein maantasalle. Samalla he myös aloittivat Lapin järjestelmällisen tuhoamisen, jonka seurauksena Lapin alueen rakennelmista tuhottiin jopa 70-90%:sti.
Suomi menetti sodassa 772 miestä, 2904 haavoittui sekä 262 katosi.

# data[].attributes.body
Suomessa toimi vuosina 1944-1947 valvontakomissio, joka valvoi jatkosodan Moskovan välirauhansopimuksen  toteutumista. Valvontakomissiota johti Neuvostoliiton edustajat ja puheenjohtaja oli Andrei Zdanov, mutta joukossa oli myös muutama britti. Liittoutuneiden valvontakomissio painosti Suomen hallitusta jokaisessa asiassa, jossa suomi heidän mielestään ei toteuttanut kaikkia Moskovan välirauhansopimuksen ehtoja. Valvontakomission neuvostoliittolaiset asuivat Hotelli Tornissa ja komission puheenjohtaja Andrei Zdanov asui Viron lähetystössä kaivopuistosssa. Brittiläiset asuivat siellä minne Suomen ulkoministeriö heidät laittoi eli joissakin vuokra-asunnoissa. Valvontakomissio poistui syksyllä 1947, koska Pariisin rauhansopimus astui virallisesti voimaan. Komissio rajoitti Suomen itsenäisyyttä. Sen lähtö vapautti Suomen henkistä ilmapiiriä.