# data[].attributes.body
Ibrahim fakhrou

Den här artikel handlar om att det är höga halter av mikroplast i Vättern och Mälaren. Mikroplaster är som små plastpartiklar som är mindre än 5 mm i diameter. Ingen vet fortfarande varför halterna av mikroplast är så höga. Dom håller på att utforska i Örebro universitet. Snart så ska resultatet analyseras vidare

# data[].attributes.headline
Havsfåglar luras att äta plast av lukten 

# data[].attributes.subject
Havsfåglar luras att äta plast av lukten 

# data[].attributes.body
Robin Jardefors

Alger som växer på plast luktar svavel och får fåglarna att tro att det är mat. forskning visar att det är en anledning till att var tredje havsfågel äter plats och i värsta fall dör. När fisken krill ligger på algerna luktar det mer tydligare och fåglarna äter plasten. Fåglarna dras av svavel lukten, plasten bland annat albatrossen. Studien nämner att fåglarna kan skyddas bättre i framtiden.

# data[].attributes.body
Bleron Zeneli

Lunds universitet har kommit fram till att gummiunderlaget som ska vara skyddande för barn på lekplatser, visar sig vara farligt för djur - både till havs och på land.
Bakom denna stora studie står Jens Andersen Hörman.
Trots att dessa gummibitar, som då är mikroplaster, är fastlimmade så lossnar de ändå.
Fallskydd och multiplaner ger upphov till mikroplaster och det sprids via dagvattennätet.
Jens säger att denna kännedom räcker till att problemet skall vara tillräckligt allvarlig för att ta upp.
Han säger att resultaten som han har kommit fram till kan användas som bakgrund till kravställningar på undersökningar och beslut om åtgärder i förlängningen.

# data[].attributes.body
Adan Dahir

250 000 människor, så många personer är det som får sitt vatten ur sjön Vättern, Forskare har än idag svårt att förstå hur halterna av mikroplast är så höga, omsättningen i Vättern tar mycket långsammare än i havet och kan leda till att det tar längre tid för mikroplast att sköljas bort.
mikroplast kan förekomma i sjön via slitage från bildäck, konstgräsplaner och plastprodukter som smink och schampoflaskor.
(mikroplast kallas små plastpartiklar som är mindre än 5 millimeter i diameter).

# data[].attributes.body
Ida sjödin

Man har hittathöga halter av miljögifter från 70-talet i smådjur på 10000 m djup. Mätning gärna gjordes med obemannade farkoster i marianegraven (11033 m djup) och kermadecgraven (10047 m djup) de ligger 700 mil från varandra. Forskarna är från Newcastle universitet, James hutton istitute och university of Aberdeen tror att gifterna ursprung är i microplaster och döda djur på djupet. Forskningen visar tråkigt nog att det inte kunde vara mer fel. Deras mätningar visar att proverna visar lika höga föroreningshalter som i suruga bey som är ett av världens mest nedsmutsade industriområden.

# data[].attributes.body
Andréa Möller

Bildäck är det största problemet med att mikroplaster sprids i haven. För att lösa detta problem så tänker man göra bildäck av miljövänligare material. Tanken är att 3D printa däck och ersätta gummin och plasten band annat med träspån, halm, sockerrester, apelsinskal och maskrosstjälkar. Tanken med med att 3D printa däcken är att man aldrig ska behöva byta däck utan 3D printa nya mönster detta blir miljövänligare för man måste inte göra lika många däck .När dom ny konstruerade däcken slits blir det inte farligt för naturen för materialet är miljövänligt.

# data[].attributes.body
Alger som växer på plast luktar svavel och får fåglar tro att det är mat. 1 av 3 fåglar äter plast och i värsta dör de av näringsbrist. Albatrosser är tillsammans med stormfåglar och pasteller som får mest plast i sig mest plast. De äter plast när de äter krill för de betar på algerna. Mer är 1000000 fåglar dör varje år av att äta plast
Lucas Björklund 8a

# data[].attributes.body
Emilia

1. Ett bevis på att dem sista orörda områdena på jorden.

2. Man had hittat miljögifter i märlkräftors vävnad som beskrivs som extrem hög.

3.Forskarna tror att gifterna som hamnat nere på botten av Marieanergraven kommer från döda djur som haft mikroplatser i sig som sedan fallit ner till botten.

4. Prover som man tagit visar på att i marianergraven har lika höga föroreningshalter som i Suruga Bay, ett av värdens mest nersmutsade industriområden.

4. Mätningarna har gjorts med obemannade farkoster.

# data[].attributes.headline
Bildäck är Norges största utsläpptill Mikroplast i havet.

# data[].attributes.subject
Bildäck är Norges största utsläpptill Mikroplast i havet.

# data[].attributes.body
Emelie Josefsson
Norges årliga utsläpp av mickroplast från premiär källor har beräknats till 8000 ton Pär år. Slitage från däck och vägmarkeringar är denden största källan med ungefär 5000 ton.
En tidigare undersökning från IVL svenska miljöinstitutet visar att upp emot 70 miljoner partiklar av mikroplast släpps ut per timme släpps från ett stort svenskt reningsverk.
Man vet ännu inte riktigt hur farligt där är med mikroplast i havet. Man har hittat mikroplast i marina djur, men man vet inte hur stor mängd de fått i sig.

# data[].attributes.body
Maja Stenquist
Artikeln handlade om att lekplatser har gummibaserade ytor som släpper ifrån sig mycket mikroplast. Dessa färgglada gummiytor används som fallskydd som är gjorda av små fastlimmad gummibitar, alltså mikroplaster. Trots att dem är fastlimmade lossnar dem. När dem lossnar åker dem ner i dagvattennätet. Detta hotar samtidigt djurlivet både i havs och på land.

# data[].attributes.headline
Regeringen satsar 600 miljoner på renare hav

# data[].attributes.subject
Regeringen satsar 600 miljoner på renare hav

# data[].attributes.body
Carlos Ibrahim
I havet utanför Sverige finns ca 17 000 vrak, där 30 av dem trors utgöra en akut miljöfara.
Regeringen satsar 100 miljoner kr per år till 2020 för att minska spridningen plast.
Det finns mycket man kan göra för att säkerställa att vi har friska och rena hav som kan förse oss med allt från  mat och jobb till bad och strandpromenaderna.
Exempel på de nya satsningar
* Är att hantera miljögifterna i Östersjön förstärks med 80 miljoner kr 2018, 55 miljoner under 2019 och 145 miljoner kr 2020.
* För att minska läkemedelsrester satsas 50 miljoner kr under 2018, 55 miljoner kr under 2019 och 25 miljoner kr under 2020.
Hoten mot haven är många och allvarliga men vi står utan inte lösningar.

# data[].attributes.body
Frida Jonsson
Det finns ca 250 000 människor som får sitt dricksvatten ifrån vättern.
Det är fortfarande oklart varför plasthalterna är så höga.
Det skulle kunna bero på att omsättningen av vatten i Vättern  är långsammare än i havet , och att det är därför det tar längre tid för plastpartiklarna att sköljas bort.
Mikroplast kallas för små plastpartiklar som är mindre än 5 millimeter i diameter .
Partiklarna kan komma från tillexempel slitage på bildäck, konstgräsplaner, tvätt av fleeceplagg, skönhetsprodukter och båtskrov.

# data[].attributes.body
Markus Gauthier
Eftersom att över 250.000 människor dricker vattnet från Vättern är det lite oroväckande att det är massa Mikroplast i vattnet. Det är oklart varför halterna är så höga. Vattenprover har gjorts och ska analyseras för att få fram plastens typ och ursprung. Mikroplast är mindre än 5 millimeter i diameter. Partiklarna kan komma från slitage på bildäck, konstgräsplaner, tvätt av fleeceplagg och skönhetsprodukter.

# data[].attributes.body
Annmarie Georges
Det mjuka gummiunderlaget som ska skydda lekande barn hotar samtidigt djurlivet nu. Tidigare har man trott att dessa ytor var relativt stabila och inte släppt ifrån sig mycket mikroplast, men en ny studie från Lunds universitet visar att de inte är så i detta fallet. Fallskydd och multiplaner är ofta färgglada , stötdämpande ytor med små gummibitar , det vill säga mirkoplaster, liknande de som finns på konstgräsplaner. Multiplaner och fallskydd ger upphov till mirkoplaster och att dessa sprids vi dagvattennättet. För tillsynsmyndigheterna som bara kan fatta beslut i det enskilda fallet kan mina resultat användas som bakgrund till kravställning på undersökningar av liknande ytor och i förlängningen beslut om återgärder.

# data[].attributes.body
Höga halter avmikroplast i vättern
Ebba

~250 000 människor får sitt dricksvatten från vättern.
~Det finns höga halter avmikroplast i Vättern och det är oklart varför.
~Tar lång tid att skölja bort plastpartiklarna.
~Dem ska kolla varifrån det kommer på ett universitet i Örebro.
~Det kommer från plastskräp.

# data[].attributes.body
Mirjam Görgin
Det mjuka gummiunderlaget som ska skydda lekande barn hotar samtidigt djurlivet, både till havs och på land. Tidigare har man trott att dessa ytor var relativt stabila och inte släppte ifrån sig så mycket mikroplast, men en ny studie från Lunds universitet visar att fallet inte är så. Fallskydd och multiplaner är ofta färgglada, stötdämpande ytor, det vill säga mikroplaster liknande de som finns på konstgräsplaner. Fallskydd och multiplaner ger upphov till mikroplaster och att dessa sprids via dagvattennätet. För tillsynsmyndigheterna som bara kan fatta beslut i det enskilda fallet kan resultaten användas som bakgrund, undersökningar av liknande ytor och förlängningens beslut om återgärder.

# data[].attributes.headline
Regeringen satsar 600 miljoner kronor för ett renare hav

# data[].attributes.subject
Regeringen satsar 600 miljoner kronor för ett renare hav

# data[].attributes.body
Isho
Regeringen har lagt ner 600 miljoner kronor för att få renare hav och sjöar.
Regeringen vill också förminska spridning av olika plast partiklar.
Sverige har 17000 vrak, de har lagt ner 25 miljoner kr för att hindra vrakens miljöpåverkan.
Regeringen vill satsa 25 miljoner kr per år till 2020.
2018 satsas 60miljoner för att minska tillförsäljing av näringsämnen som lagras på botten av hav/sjöar

# data[].attributes.body
Christoffer Stjärnsand
* Gummibaserande ytor blir allt vanligare bland annat används de på lekplatser.
* En ny studie visar att de släpper ifrån sig mycket Mikroplast
* Det är svårt att svara på hur stort problemet med just fallskydd och multiplaner är.
* Fallskydd och multiplaner är ofta färgglada, stötdämpande ytor med små gummibitar, det vill säga att mikroplaster, liknade de som finns på konstgräsplaner.
* Den kännedomen räcker förhoppningsvis för att man ska börja arbeta med förebyggande åtgärder för detta problem vid anläggning av den här typen av ytor.

# data[].attributes.headline
Miljontals plastpartiklar hamnar i haven- Emma

# data[].attributes.subject
Miljontals plastpartiklar hamnar i haven- Emma

# data[].attributes.body
En undersökning av Henriksdals reningsverk samt Ryaverket i Göteborg visar att det varje timme släpps ut mellan 30 till 70 miljoner mikroplastartiklar i haven. Det släpps även ut 40 till 500 miljoner textilpartiklar varje timme. Än vet man inte hur farliga dessa partiklar är. Man har hittat mikroplaster i djuren som lever i haven. Det man vet är att det inte är harmlöst.