# data[].attributes.body
religionens historie

myter om personer

religionernes etik (regler)

religionernes ritualer

Læs alt her:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundlæggeren af islam, Muhammed, blev født i Mekka, Saudi-Arabien og fik efter sigende store åbenbaringer, som har fået vidtrækkende betydning for verdens muslimer, som i dag reciterer fra Koranen, hvori åbenbaringerne er nedskrevet. Læs mere her

Han voksede op som fåre- og gedehyrde i en arabisk beduinslægt. Men han skulle senere få et chok, da Allah ifølge beretningerne åbenbarede sit ord for ham. Det handler om islams store profet, Muhammed.

Profeten Muhammeds opvækst

Ved første øjekast var der intet, der umiddelbart tydede på, at drengen Muhammed ved sin fødsel i år 571 (bemærk at nogle sætter Muhammeds fødselsår til 570) skulle komme til at være grundlæggeren af én af de i dag største monoteistiske religioner.

Faderen Abdullah døde før drengens fødsels og hans moder Amina blot seks år efter Muhammeds fødsel. Overleveringen lader os vide, at barndommeni Quraysh-stammen blev tilbragtsom fåre- og gedehyrde med etfravær af skolegang, som var typisk for datidens beduinstammer. Muhammed var derfor som mange andre i beduinsamfundet analfabet.

Hvad der var et forholdvis normalt liv, først som hyrde og siden som købmand, blev dog med ét forandret, da Muhammed i en alder af 40 år modtog de første af sine åbenbaringer. De blev overbragt ham af ærkeenglen Gabriel. Blandt flere centrale budskaber rummede det ét, der overskyggede alle andre:

At den hidtidige polyteisme (at have flere guder), der var hos befolkningen på den arabiske halvø, skulle erstattes af monotismen (at tilbede kun én gud).

Han skulle fortælle andre, at de alene skulle underkaste sig én Gud, nemlig Allah, og på denne vis blive lige de andre religioner i området; kristendommen og jødedommen.

Gennem årene modtog Muhammed angiveligt stribevis af åbenbaringer. Nogle i brudstykker, andre som hele kapitler. Åbenbaringer, der ifølge beretningen i deres samlede form i dag er det, der udgør muslimernes helligskrift, Koranen.

Overblik over Muhammeds liv

Mekka overgiver sig til islam

De første åbenbaringer skræmte eftersigende Muhammed i en sådan grad, at han var ganske overbevist om, at han var ved at blive vanvittig.

Han rådførte sig med sin hustru Khadijah, der derfor bliver betegnet som den første muslim. Hun gav ham troen på, at der virkelig var tale om uforfalskede åbenbaringer og som sådan budskaber fra Gud.

Den geografiske ramme for de første af profeten Muhammeds åbenbaringer var byen Mekka, og her kom han i direkte opposition til det herskende trosforhold, hvor befolkningen tilbad flere guder.

Et foreløbigt punktum for Muhammeds virke i byen blev sat, da han i år 622 besluttede at udvandre til byen Medina for her at grundlægge den første egentlige muslimske menighed. Udvandringen i år 622 kalder muslimerne hijra og året er år 0 i den muslimske kalender (i modsætning til den gregorianske kalender, som vi følger).

Uenigheden mellem beboerne i Mekka og den nye muslimske menighed i Medina bølgede dog frem og tilbage årene derefter for endeligat kulminere i år 630, hvor også beboerne i Mekka valgte at underkaste sig islam.

Profeten Muhammed dødei år 632 uden at have udnævnt en egentlig efterkommer eller arvtager. Men Koranens ord fortsatte med at blive spredt.
Artiklen blev oprindeligt udgivet 25. maj 2005. Senestopdateret november 2017.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundlæggeren af islam, Muhammed, blev født i Mekka, Saudi-Arabien og fik efter sigende store åbenbaringer, som har fået vidtrækkende betydning for verdens muslimer, som i dag reciterer fra Koranen, hvori åbenbaringerne er nedskrevet. Læs mere her Han voksede op som fåre- og gedehyrde i en arabisk beduinslægt.

# data[].attributes.body
religionens historie

Buddismen

Buddha blev født Lumbini i Nepal

Buddha betyder "Den oplyste"

myter om personerne

Engang fløj Buddha fra Indien og over vandet til Sri Lanka.

religionernes etik (regler)

At slå nogen ihjel

stjæle

lyve

sexuel utro

religionernes ritualer

Nonne eller munk

Læs alt her:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Buddha er ikke et navn, men en titel. Det betyder &quot;Den Oplyste&quot;, og er tillagt stifteren af buddhismen, som tog sin begyndelse i Indien for næsten 2.500 år siden

Selv om man ikke ved meget om personen bag navnet, er de fleste enige om, at Buddha var en mand af høj klasse (måske prins) fra det nordøstlige Indien. Buddha hed også Siddhartha hvilket betyder målet er nået. Han kommer af Gautamaslægten, der igen er af Shakyafolket. Sidstnævnte gav ham tilnavnet Shakyamuni, der betyder den Vise fra Shakya.
Interessen for at finde frem til den historiske Buddha er af nyere dato, og slet ikke uproblematisk. Legendestoffets information om, at Buddha blev 80 år tager man oftest på ordet. Nogle mener, han levede fra 566-486 eller 448-368 f.v.t., mens andre mener, at han levede senere. Senere udgaver af buddhismen har andre ideer om, hvad og hvem Buddha var.

Buddha-legenden
Vi får forskellige oplysninger om Buddha i de forskellige kilder, der tilsammen udgør Buddha-legenden. Legenden er vigtig for buddhister som en hellig tekst, der fortæller om oprindelsen af buddhismen.
Den handler om den unge prins Siddhartha, der blev oplyst, en buddha. Guderne havde arrangeret en ubesmittet undfangelse, og dronning Maya fødte det lille barn, der allerede ved fødslen viste, at han var bestemt til oplysning. Siddhartha voksede op i luksus, men begav sig på vej ud for at finde erkendelsen af det sande liv og den ypperste visdom ude i den virkelige verden. Han var standhaftig i mødet med fristeren Mara, buddhismens Satan, og oplysningen (nirvana) erkendte han siddende i meditation under et træ. Siddhartha var blevet Buddha, og snart kom der folk, der flokkedes for at høre på hans lære og som ville følge ham på munkevejen mod egen oplysning. Buddhismen var født.

Middelvejen
Siddhartha fandt ikke lykke i hverken gods eller guld. Han druknede i sansestimulering, men fandt ingen glæde ved livet. For det moderne menneske kan det være en underlig lære, at magt, sex og luksusliv ikke er ting at stræbe efter. Meget mere end dengang vælter vi os i alt, hvad hjertet og hjernen kan begære, og har vi ikke det, vi gerne vil have, kan vi købe eller ønske det. Mere end nogensinde før har vi mulighed for at undersøge, om lykken ligger i opfyldelsen af vores materielle og sanselige ønsker.
Det gjorde det ikke for Siddhartha. Interessant er det, at heller ikke modsætningen, den totale afholdenhed og isolation var noget at stræbe efter. Lykken, visdommen og meningen med livet ligger i middelvejen, siger buddhister, den vej, man bør betræde for selv at opleve oplysningen, for selv at blive en buddha. At Buddha blev oplyst betyder, at han kom ud af lidelsen, gennemskuede livets mysterier og fik et klart og rent sind. Han havde gennemskuet baggrunden for livets lidelse, og kunne give andre folk anvisninger på at følge vejen ud der fra.

Legendens betydning
Buddha-legenden rummer mange typisk mytiske emner og elementer. Den fortæller om Buddha som en religiøs helt, der udvikler sig fra menneske og potentiel politisk leder til at være spirituel frelser. Den er en fremadskridende historie med flere plots, og man må forestille sig, at beskrivelsen af kampen mod Mara som det dramatiske højdepunkt har kunnet ryste tilhøreren i ængstelig spænding eller i genkendelsens glæde og har kunnet berolige og overbevise buddhisten om det nødvendige i kampen mod det mørke.
Legenden kan også læses på tværs. Vi får stillet nogle modsætninger op: Menneske/buddha, forgængelighed/tidløshed, politisk/religiøs leder. Modsætningerne skal fremstå belærende og får historien til at fremstå som en helhed. Overnaturlige hændelser hjælper til at gøre legenden begribelig og levende. Tilhørere og læsere skal gribes af historien.
Og så får vi med legenden introduceret de tre vigtigste begreber indenfor buddhismen, de tre skatte, nemlig religionsstifteren (Buddha), hans lære (dharma) og det religiøse samfund (sangha), hvad enten det forstås snævert som munkeklostret eller hele den buddhistiske menighed.

Buddhas religiøse samtid
Også for 2.500 år siden var Indiens religionsudøvelse præget af præster, brahminer. Disse var rituelle specialister, der forestod ofringer til de mange guder indenfor den religion, der kaldes brahmanisme og som senere kom til at hedde hinduisme. Præsterne så sig selv som øverst i et hierarki af kaster (eller jati), et socialt og religiøst system som Buddha talte imod. Selvom buddhismen af nogle ses som en elitær religion, der primært henvendte sig til de i forvejen spirituelt udviklede på den pænere ende af den sociale rangstige, har den altid markedsført sig som en vej, der er tilgængelig for alle, uanset kaste, klasse og (i teorien) køn.
På Buddhas tid var der også en del omvandrende asketer. Lidt ligesom de græske sofister vendte de sig - ligesom Buddha - mod meget af det bestående, og ville gå nye veje. De var imod præsterne og de gamle hellige skrifter, vedaerne, og søgte udfrielse af livets evige cyklus af genfødsler gennem yoga-praksis, det vil sige meditation, fysiske øvelser og forskellige åndedrætsteknikker.
Nogle læste også de hellige skrifter, upanishaderne. Upanishad betyder at sidde ned hos en guru (lærer) for at lære om vejen til frelse. Disse tekster indeholdt blandt andet ideer om, hvordan sjælen (atman) kan forenes med den guddommelige verdenskraft (brahman). For både hinduer, buddhister, yogier, jainer og de andre indiske religiøse grupper gælder nemlig den kendsgerning, at man fødes og dør igen og igen, indtil man en dag bliver befriet fra denne verden. Buddha havde fundet sin egen version. Han blev religionsstifter, men var egentlig i begyndelsen blot en reformator, der ville tænke og gøre ting anderledes.

Magiske buddhaer
Måske var Buddhas supermandsaspekter allerede del af læren fra begyndelsen. Måske kom de til senere, som flødeskum på kagen, der med tidens hjælp bliver større og større, og mere og mere velsmagende. Buddhafiguren ændrer karakter, allerede da buddhismen begynder at vandre i tid og rum.
For det første er der tidligt ideer om, at Buddha trods sin død stadig har en slags magisk kraft. Legenderne beretter, hvordan de kremerede rester bliver fordelt i otte centre. Disse bliver til de karakteristiske buddhistiske stupaer, hellige kuppelformede mindesmærker, der angiveligt indeholder rester af Buddha. Disse otte steder kan man i dag se som udflugtsmål for pilgrimsfærd, en måde hvorpå buddhister viser respekt for deres religionsstifter - og en måde, hvorpå de mener at kunne opfange noget af dennes kraft og saft.
For det andet er det allerede i begyndelsen en pointe, at buddha er en titel, der potentielt kan søges og erkendes af alle. Ret hurtigt bliver den ene Buddha snart til flere, og i forskellige udgaver. Der er historier om Siddharthas tidligere liv som bodhisattva (kommende buddha), om andre buddhaer, og i specielt den retning, der kaldes mahayana buddhismen blev buddha til mange forskellige buddhaer, til himmelske væsener og kosmiske aspekter.

Kilder
Lehmann, Edvard Buddha. Hans Lære og dens Gærning, Kbh.: Pio, Povl Branner 1907: 60-66.
Johnston, E. H. The Buddhacarita or, Acts of the Buddha [af Ashvaghosa; tekst og
oversættelse, 2nd edn, New Delhi, Oriental Books Reprint Corp., 1972.
Pye, M. The Buddha, London, Duckworth, 1979.
Conze, Edward Buddhist Scriptures. London: Penguin Books, 1959: 34-66.

# data[].attributes.attachment_link.description
Buddha er ikke et navn, men en titel. Det betyder "Den Oplyste", og er tillagt stifteren af buddhismen, som tog sin begyndelse i Indien for næsten 2.500 år siden Selv om man ikke ved meget om personen bag navnet, er de fleste enige om, at Buddha var en mand af høj klasse (måske prins) fra det nordøstlige Indien.

# data[].attributes.body
religionens historie

Kristendommen

Jesus blev født i Bethlehem syd fra Jerusalem

Jesus blev født i år 0

Han blev korsfæstet og genopstod lidt efter.

myter om personerne

Han kan gå på vandet, og helbrede syge bare ved at røre ved dem.

religionernes etik (regler)

Man ber

de 10 bud

religionernes ritualer

Jul

Kirke

Nadver

Læs alt her:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den ydmygende henrettelse

Verdenshistoriens mest kendte korsfæstelse er Jesu død på korset langfredag. Men på hans tid var korsfæstelsen en almindelig brugt henrettelsesmetode for slaver, jævne folk og politiske modstandere af Romerriget

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdenshistoriens mest kendte korsfæstelse er Jesu død på korset langfredag. Men på hans tid var korsfæstelsen en almindelig brugt henrettelsesmetode for slaver, jævne folk og politiske modstandere af Romerriget