# data[].attributes.body
Efter tilbagetoget fra Dannevirke delte den danske hær sig i tre for at kunne forsvare Jylland. Størstedelen af de danske soldater, ca. 26.000, trak sig tilbage til skansefæstningen ved Dybbøl.

# data[].attributes.headline
Fra den 2 april 1864 begyndte preusserne et 16 dage langt bombardement af dybløbstillingen, der kulminerede i det store slag.

# data[].attributes.subject
Fra den 2 april 1864 begyndte preusserne et 16 dage langt bombardement af dybløbstillingen, der kulminerede i det store slag.

# data[].attributes.headline
Efter tilbagetoget fra Dannevirke delte den danske hær sig i tre 

# data[].attributes.subject
Efter tilbagetoget fra Dannevirke delte den danske hær sig i tre 

# data[].attributes.body
for at forsvare jylland, størstedelen af de danske soldater  Ca 26.000 trak sig til trak sig til skansefæstningen ved Dybbøl i 1864

# data[].attributes.body
Med Helstatens sammenbrud var Danmark blevet en nationalstat, hvor der nu var sammenhæng mellem folket og territoriet, dvs. at Danmark nu var næsten udelukkende befolket af etniske danskere.

# data[].attributes.body
I 1864 startede en krig, også kaldet 2. Slesvigkrig.
Denne krig er særligt kendt for Tilbagetrækningen fra Dannevirke og slaget på Dybbøl.

# data[].attributes.body
Det lille hertugdømme Lauenborg blev først en del af den danske helstat i 1815 som en kompensation for af-ståelsen af Norge ved Wienerkongressen, hvor Europakonet skulle tegnes på ny efter Napoleonskrigene.

# data[].attributes.body
I 1857 overtog nationalliberale politikkere magten. De ønskede 'Danmark til Ejderen'. Og under de nationalliberale politikkere med konseilpræsident C.C.Hall lavede de Novemberforfatningen i 1864

# data[].attributes.headline
Slesvig og Holstens tilknytning til Danmark gik flere århundreder tilbage, til 1460, hvor kong Christian 1. blev hertug over Slesvig og Holsten, men hvor han samtidig havde lovet, at de to hertugdømmer ikke måtte skilles ad ved at knytte et af dem tættere til Danmark end det andet.

# data[].attributes.subject
Slesvig og Holstens tilknytning til Danmark gik flere århundreder tilbage, til 1460, hvor kong Christian 1. blev hertug over Slesvig og Holsten, men hvor han samtidig havde lovet, at de to hertugdømmer ikke måtte skilles ad ved at knytte et af dem tættere til Danmark end det andet.

# data[].attributes.body
mellem 1851-1857 blev Danmark ledet af konservative politikkere der ønskede at bevare helstaten.

# data[].attributes.body
1848-1850. Også kaldet treårskrigen. Det kan ses som resultat af den nationalistiske strømninger igennem Europa.

# data[].attributes.body
Tysk og dansk nationalisme kolliderede, Slesvig hørte under den danske krone men der taltes også tysk

# data[].attributes.headline
Preussen ville gerne hjælpe Holsten med at fraskyde sig.

# data[].attributes.subject
Preussen ville gerne hjælpe Holsten med at fraskyde sig.

# data[].attributes.body
Holsten og Preussen ønsker at indgå et sammenfatning, så Holsten kan blive et område under Preussisk styre.

# data[].attributes.headline
Holsten ville gerne være under preussisk styre.

# data[].attributes.subject
Holsten ville gerne være under preussisk styre.

# data[].attributes.body
Holsten ønskede inderligt at blive en del af det preussiske styre, og derved fratræde sig det danske monarkistyre.

# data[].attributes.headline
Inden krigen bestod Danmark af det danske kongerige og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenborg - 1864

# data[].attributes.subject
Inden krigen bestod Danmark af det danske kongerige og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenborg - 1864

# data[].attributes.body
Tilbage i tiden var det meget normalt at nogle landområder var under eget styre i en hvis grad.