# data[].attributes.body
אני מסכימה עם חלי .
המשחק מאפשר גילוי ידע באופן עצמאי, טעינת טיעונים, וביקורתיות.
בנוסף משחק התפקידים מאפשר גם להבין ולחשוב אחרת ואף הפוך ממה שהתלמיד חושב בדרך כלל כאשר עליו להציג ולהצדיק דמות שתפקידה הפוך ממה שהוא עצמו חושב.

# data[].attributes.headline
המשחק מעודד את התלמידים לנסח טיעונים ולהביע את עצמם בצורה משכנעת. השאלה המעניינת לדיון אמורה לעורר סקרנות ולאחר מכן העשרה והרחבת אופקים בהיבטים שונים

# data[].attributes.subject
המשחק מעודד את התלמידים לנסח טיעונים ולהביע את עצמם בצורה משכנעת. השאלה המעניינת לדיון אמורה לעורר סקרנות ולאחר מכן העשרה והרחבת אופקים בהיבטים שונים

# data[].attributes.body
לא התחברתי הפעם למשחק. לא רואה יתרון במשחק בכימיה, אך יתכן ובגלל שטרם השתמשתי בכיתה בכלי דומה.

# data[].attributes.body
באמצעות כלי זה יוצרים מוטיבציה ללמידה אצל התלמיד, עצמאות בלמידה, רכישה והבניה של ידע באופן עצמאי והלומד צריך לחשוב ולהציג את טיעוניו באופן ביקורתי. כל התלמידים באים לידי ביטוי גם אלו השקטים והמופנמים וכל המשתתפים ניתנים להערכה תוך כדי הלמידה ובסיומה.

# data[].attributes.body
בגלל הנגישות הרחבה למידע מכל מקום ובכל מקום, מורה צריך להקנות יכולת הבניית ידע ומיומנויות כלליות.
בדרך כזו תלמיד יוכל להשתמש בידע הרחב המוצע לו, לבחור את פיסת המידע הרלוונטית ביותר עבורו, ולעשות בה את השימוש הנכון ביותר.

# data[].attributes.body
אחת הדרישות של אסטרטגיות החשיבה של המאה 21 מתייחסת לטעונים, הבעת דעה, הצדקת ידע.
כל אלו באים לידי ביטוי בצורה מאד מאד משמעותית באמצעות הכלי to be.
נכון שצריך להיות מורה יצירתי מאד במתמטיקה כדי למצוא נושא מתאים שיש לו יצוגים שונים ולכן אפשר לטעון טענות שונות, אך למשל כל נושא הגאומטריה, הוא טעינת טענות.
הפעם החוכמה היא לחפש נושאים קצת אחרים.
אבל מי אמר שקל להיות מורה טוב למתמטיקה

# data[].attributes.headline
מירה תמיר ואורית מולווידזון

# data[].attributes.subject
מירה תמיר ואורית מולווידזון

# data[].attributes.body
מי מאתנו לא אוהב לשחק?!! אהבה זו משותפת לכל הגילאים מתינוקות ועד הקשישים.
כבר מימים הראשונים של חיינו אנחנו משחקים ורוכשים כישורים שונים בעזרת המשחק, לכן אין דבר יותר טבעי מלרתום את כל סוגי המשחק להוראה ולמידה .
במשחק יש את כל המרכיבים הנחוצים ללמידה משמעותית: גירוי וסקרנות, התרגשות, הפתעה; התמודדות עם דילמות מוסריות, השוואה וקבלת החלטה מושכלת; שיתוף פעולה תוך פיתוח כישורים חברתיים תחרות; חזרה על הידוע ולמידה של חדש; התמודדות עם כישלונות והצלחות; חשיבה ותכנון מהלכים, בניית טקטיקה ואסטרטגיה ועוד.
הוראה באמצעות משחק יכולה לאפשר למידה מגוונת עם עזרים פשוטים כמו לוח וחיילים, קלפים או משחק באוויר פתוח, עד שילוב כלים טכנולוגיים של מאה 21 (מחשב, אפליקציות, סרטון, מצגת, חדר בריחה...). היא גם מאפשרת למורה לבחור משחק מוכן מבין המשחקים הקיימים באותו מקצוע,  לבין הכנת משחק חדש או גם לתת לתלמידים לפתח משחק באופן עצמאי.
בכימיה משחק יכול לכלול ביצוע ניסוי להמחשה/ הדגמה או ניסוי חקר.
לדעתינו, דווקא שימוש במשחק תפקידים להצגת דילמות פחות מתאים לכימיה.
שימוש במשחקים יוצר אקלים כיתתי חיובי ומכניס הומור וצחוק לכיתה; מעלה את המוטיבציה ללמוד וגורם להנאה והנעה של התהליך הלימודי.
גם מורה וגם תלמיד מקבלים משוב מידי וכולם יוצאים נשכרים.

# data[].attributes.headline
כל התלמידים משתתפים

# data[].attributes.subject
כל התלמידים משתתפים

# data[].attributes.body
זהו כלי מצוין שמאפשר לכל תלמיד להשתתף ולהביע דעה. דבר ראשון אף אחד למעט המורה לא יודע מי משחק איזו דמות, על כן תלמידים שבדר"כ מתביישים לומר בקול את דעותיהם יכולים כעת לעשות זאת. בנוסף תלמידים שיש להם פחד לדבר מול הרבה אנשים יכולים כעת להביע דעה ולקחת חלק פעיל בשיעור באמצעות המשחק. המורה נחשף פעמים רבות לראשונה לאותם תלמידים שלא משתתפים בכיתה ומגלה את יכולותיהם וכישרונם.

# data[].attributes.headline
הגדרה מחודשת של תפקיד המורה ומשימותיו

# data[].attributes.subject
הגדרה מחודשת של תפקיד המורה ומשימותיו

# data[].attributes.body
המורים במאה ה-21 חייבים להיות יצירתיים בחשיבתם בתכנון השיעורים שהם מעבירים. אם בעבר המורים היו מקור הידע והשיעורים הועברו באופן פרונטלי בלבד, במאה ה-21 התלמידים פחות זקוקים למורה כמקור הידע הבלעדי אלא יותר כמדריך ומכוון אותם למצוא מקורות מידע, מורה להם כיצד ללמוד ולחקור נושאים שונים מתוך תוכנית הלימודים. הדור של המאה ה-21 זקוק לאמצעים מוחשיים וויזואליים ללמידה לטווח הארוך, על כן על המורה להשתמש בטכנולוגיה ואמצעי עזר לכל אחד מהשיעורים, לבנות מצגות אינטראקטיביות כדי שהתלמיד יהיה פעיל בזמן השיעור, משחקים, מבדקים מקוונים וכדומה.