# data[].attributes.headline
תודה . סרטון ממש מחדש ומעניין. מעניין לשמוע ולהבין שהשימוש שלנו במוח הוא טוטאלי ורחב בכל פעולה. היה מעניין ההתייחסות המדעית למצבי התודעה ולא דווקא הרוחנית כמו ההתייחסויות שאני מכירה בדרך כלל. למדתי שבשונה מחיות בני אדם מסוגלים להיות מרוכזים או לתת תשומת לב לדברים שהם לא בהכרח הישרדותיים ונחוצים להישרדות שלנו.

# data[].attributes.subject
תודה . סרטון ממש מחדש ומעניין. מעניין לשמוע ולהבין שהשימוש שלנו במוח הוא טוטאלי ורחב בכל פעולה. היה מעניין ההתייחסות המדעית למצבי התודעה ולא דווקא הרוחנית כמו ההתייחסויות שאני מכירה בדרך כלל. למדתי שבשונה מחיות בני אדם מסוגלים להיות מרוכזים או לתת תשומת לב לדברים שהם לא בהכרח הישרדותיים ונחוצים להישרדות שלנו.

# data[].attributes.headline
נועם אפיריון

# data[].attributes.subject
נועם אפיריון

# data[].attributes.body
הסרטון ממש עניין אותי ולמדתי דברים חדשים

למדתי שאנחנו לא באמת מנצלים 10 אחוז מהמוח שלנו וזה מטורף

ולמדתי שאפשר להתרכז באופן ממושך ולתת תשומת לב לדברים הנחוצים להישרדות שלנו.

# data[].attributes.body
הסרטון היה מעניין לצפייה. אודה שלא הבנתי לגמרי את שורש דעתו בכל מה שהוא דיבר. אבל סך הכל הרגשתי מועשרת ומתעניינת!

אני סטודנטית לפסיכולוגיה שנה ב׳ ונשאבתי כאשר הדברים שהוא דיבר אליהם התחברו לחומר שלמדתי והרחיבו אותו- הן בהקשר של מבנה המוח ותפקידיו והן בהקשר התודעתי.

תפס אותי (כמו גם ראיתי בתגובות אחרים שתפס גם אותם) שאנחנו המין היחיד שמסוגל לייחס תודעה לדבר שאין מטרתו הישרדותית. זה התחבר לי גם ללימודים בפסיכופיזיולוגיה שהקורטקס הוא באמת החלק המאוחר ביותר שהתפתח אצל האדם והוא זה שבו קוראת עיקר החשיבה הגדולה שלנו בשונה ממיני החיים האחרים. כלומר, התחבר לי שהחשיבה שלנו והמודעות שלנו היא רחבה יותר משל חיות אחרות ובאמת המודעות שלנו מרתקת!

שמחתי לשמוע שהרחבת המודעות היא דבר מדעי נחקר, אני חושבת שהיה מעניין גם אותי לחקור זאת. הרחבת המודעות מאפשרת לנו לחשוב מעבר, לצאת מהקופסא, ללמוד בכלל את הקורס הזה או את התואר.. לחקור, להעמיק, להטיל ספק.

שמחתי ללמוד מה זו הרחבת המודעות ואני מחכה לשמוע עוד גם בשיעור.

מצב הרחבת תודעה שאני חושבת שחוויתי הוא בקריאה- כאשר אני קוראת ונכנסת לעולם אחר לגמרי שונה מהעולם שאני נמצאת בו, מדמיינת הכל כאילו אני שם.

# data[].attributes.body
הסרטון היה מרתק והרעיון שהוא הציג הפתיע אותי וגרם לי לחשוב על מצבי תודעה בצורה אחרת לגמרי.

באמת, כמו שהוא אומר בסרטון, בכל מיני פורומים מציגים מצבי תודעה שונים כדבר "נעלה" יותר, גדול יותר ממה שיש לנו בזמן מצב תודעה "רגיל".

מהסרטון למדתי שדווקא במצב התודעה הרגיל כביכול, שאנו נמצאים בו הרבה מהזמן, היכולת שלנו לשמר קשב, לחשוב על דברים באיזה שהוא ציר זמן, להתעסק במחשבות מורכבות... כל אלה הם דווקא חלק ממצב תודעה שהוא אינטיליגנטי יותר ממצבי תודעה אחרים, בהם אנחנו "חוזרים בזמן"- לא יכולים לעשות הפרדה בנינו לבין אחרים ומרגישים "אחד" עם הכל, מתרכזים בחלק יותר היסטורי במוח שלנו ופות מודרני.

# data[].attributes.headline
רותם אברג'ל 

# data[].attributes.subject
רותם אברג'ל 

# data[].attributes.body
הסרטון עניין אותי מאוד ולמדתי בעקבותיו:

1. שאנחנו לא באמת מנצלים רק 10 אחוז מהמוח שלנו כפי ששמעתי המון פעמים לפני שצפיתי בסרטון.

2. שאנחנו בעלי החיים היחידים בעלי היכולת למקד את תשומת הלב שלנו בדברים שהם לא על מנת למלא צרכים ביולוגיים בסיסיים.

# data[].attributes.body
למדתי מהסרטון שבעצם מצב תודעתי שונה, מפרקת את תחושת העצמי וזו הסיבה כנראה לחיבור עם האחר, ההפיכה שלהם לאחד, לשלם. בנוסף אהבתי את הדימוי בו השתמש שבעצם המוח שלנו הוא מעין "ספינה שטובעת" כאשר רצה להסביר היפופרונטליות (התנמכות וחזרה לבסיס), כאשר הספינה טובעת צריך לזרוק ממנה דברים, כך גם המוח עושה.

# data[].attributes.body
הסרטן היה מאור מעשיר וגורם לחשוב על שינוי תודעה בצורה אחרת.

עובדות אחדות שלמתדתי מהסרטון:

1. האדם לא מנצל רק 10 אחוז מהמוח ושזה מיתוס

2. יש אמירה רובחת שמצב תודעה שונה זה התעלות אך בסרטון הוסבר בצורה מדעית שמצבי תודעה משתנים הם בעצם חיסור של היכולות המנטליות שמבדילות אותנו מחיות.

3. תפקידו של הקורטקס הקידמי הוא לייצר פונקציות קוגנטיביות גבוהות יותר, תודעה מלאה.

# data[].attributes.body
למדתי מהסרטון את המושג "היפופרונטליות חולפת" שהמרצה הציג. "היפופרונטליות חולפת" קורית במצבי תודעה משתנים. ישנה הפחתה זמנית בפעילות הקורטקס הקדם-מצחי, חלק מרכזי באבולוציה האנושית. הורדת ויסות זו מתרחשת כאשר המוח מתמודד עם אתגרים או שינויים, תוך עדיפות לתפקודים בסיסיים (כמו שינה, אכילה, או אינסטינקט מיני) על פני תהליכים קוגניטיביים גבוהים יותר (כגון נשימה או קצב הלב). תהליך זה, שהתחיל עם הקורטקס הפרה-פרונטלי, מכונה "היפרפרונטליות חולפת".

# data[].attributes.body
הסרטון היה מרתק עבורי, והוא נתן לי הצצה (ובעיקר פתח תאבון להעמיק) לעולם של מצבי התודעה השונים.

מספר דברים שתפסו את תשומת ליבי במיוחד:

1. בזמן שינה אנחנו לא מודעים לתחושת הזמן במצבי תודעה מסוימים.

2. אנחנו המין היחיד מכלל בעלי החיים שיכולים להעניק תשומת לב לאובייקט שאינו מספק צורך ביולוגי בסיסי עבורנו.

3. כשאנו, כבני אדם, מצויים במצב תודעה מסוים אנחנו שקועים בו בצורה מלאה, ואנו לא גולשים בתודעה לגזרות אחרות.

# data[].attributes.body
היי אורלי וכולם,

למדתי שאנחנו, בני האדם, היחידים שבעצם יכולים לתת תשומת לב מתמשכת לגירוי לא ביולוגי.

מאוד הזדהיתי עם הגישה שהרוחניות שבדברים נמצאת ב"בשר". הכוונה שהיא חלק מהמוח שלנו, מתוכנו. הוא תיאר את זה מאוד יפה כשאמר: הנחת של להיות כאן ועכשיו.

אני פחות בסמים משני תודעה אך חווה מצבים כאלה המון, במיוחד בזמן שטיפת כלים ובמקלחת.

# data[].attributes.body
למדתי שאנחנו יכולים להתרכז באופן ממושך ולתת תשומת לב ממושכת לדברים שאינם נחוצים להישרדותנו, בניגוד לבעלי החיים. בנוסף, למדתי שהאמירה שאנחנו משתמשים ב10% מהמוח היא מיתוס, וזה קצת מעודד (:

# data[].attributes.headline
אופיר גילון- למדתי שמצבי תודעה משתנים זה דבר מדעי מחקרי ולא רק "רוחני" אלא מבוסס על ידי תיאוריות . מעניין ממש . בנוסף שהוא מגדיר את המצבים האלה כמצבי תודעה נמוכים ולא גבוהים בגלל מה שפיזית קורה אצלנו במוח. מעניין לדעת אם כל הזרם הרוחני יותר שמדבר על תודעה גבוהה אי פעם חקר וקרא על המוח בהקשר הזה..

# data[].attributes.subject
אופיר גילון- למדתי שמצבי תודעה משתנים זה דבר מדעי מחקרי ולא רק "רוחני" אלא מבוסס על ידי תיאוריות . מעניין ממש . בנוסף שהוא מגדיר את המצבים האלה כמצבי תודעה נמוכים ולא גבוהים בגלל מה שפיזית קורה אצלנו במוח. מעניין לדעת אם כל הזרם הרוחני יותר שמדבר על תודעה גבוהה אי פעם חקר וקרא על המוח בהקשר הזה..

# data[].attributes.body
למדתי שהמדע מסתכל על שינוי מצב תודעתי לא כמצב גבוה אלא דווקא מצבי תודעה נמוכים יותר! וזאת כנגד הדעה הרווחת במישור הרוחני

# data[].attributes.body
חייבת לציין שסרטון מאוד מענין, אני אוהבת גם כל מה שקשור למצבי תודעה והמוח אז תודה אורלי :)

רשמתי לי בנקודות את הדברים, משהו חדש שלמדתי זה שאנחנו משתמשים רק ב10% מהמוח שלנו. אין לנו מושג מה זה להשתמש ב100% שזו עובדה מעניינת.

המוח שלנו מתעלה על מנגנוני המוח וזה הופך לרוח רפאים, יש לנו את היכולת לרצות דברים, רצון חופשי, לחשוב חשיבה מופשטת. המוח שלנו מלא בנוירונים חשמליים שהם אלה ששולחים את האותות לכל תחום בחיינו כמו מחשבות, רצונות, חלומות שאיפות ועם זה אנחנו יכולים ממש להיות בעתיד שלנו או לחזור לעבר שלנו.

# data[].attributes.body
למדתי מספר דברים :

1.שאנו משתמשים בכ-10% מהמוח שלנו .

2.שיכולת שמירה תשומת לב ממושכת לדברים שאינם הישרדותיים או ביולוגיים ייחודית לבני האדם בשונה משאר בעלי החיים .

3.שפרמידה של מבנה המוח הינה הפוכה , אמנם למדתי על המוח וכיצד הוא בנוי אך הופתעתי לגלות שקיימת היררכיה הפוכה של המוח .

ההרצאה הייתה ממש מעניינת והוא דיבר לעניין ובצורה מסקרנת ומחדשת עבורי :)

# data[].attributes.headline
פרי בר קוזחי

# data[].attributes.subject
פרי בר קוזחי

# data[].attributes.body
למדתי שהקורטקס הקידמי במוח אחראי על היכולת שלנו להבדיל ולעשות הפרדה בין אני עצמי לבין העולם. וכאשר נכנסים למצב תודעתי אחר יכולת זו נפגעת ולכן אנחנו מרגישים מחוברים לטבע וליקום, מבינים כי אנחנו חלק ממשהו גדול יותר.

# data[].attributes.headline
לי רודוי - עובדות חדשות שלמדתי עם מצבי תודעה משתנים

# data[].attributes.subject
לי רודוי - עובדות חדשות שלמדתי עם מצבי תודעה משתנים

# data[].attributes.body
1.בני אדם הם בעלי החיים היחידים שיכולים לתת תשומת לב מתמשכת לגירויים שאינם חשובים להישרדות.

2.בכל פעם שהמוח משנה את שיטת הפעולה שלו בעקבות גירויים משני תוגעה, הוא למעשה מתרכז בפעולות יסודיות של תפקודי המוח. לפי ההיררכיה במוח קודם כל הקורטקס הקדמי (שאחראי על העצמי) נפגע ולכן יש תחושה שאין הבדל בין עצמך לאחר ונוצרת תחושות התמזגות עם העולם.

3.כל מצבי ההכרה המשתנים הם מצבי תודעה נמוכים יותר ובעצם פועלי בהם תפקודי מוח נמוכים ובסיסיים יותר.

# data[].attributes.headline
למשל... שהרעיון שאנחנו משתמשים רק ב-10% מהמוח - הוא מיתוס, ולא נכון בכלל...

# data[].attributes.subject
למשל... שהרעיון שאנחנו משתמשים רק ב-10% מהמוח - הוא מיתוס, ולא נכון בכלל...