# data[].attributes.attachment_link.description
See all the wonderful things GABRIEL GILABERT MARQUÉS has made

# data[].attributes.location_name
alberic, Avinguda de la Muntanyeta, Alberique, España

# data[].attributes.headline
alberic, Avinguda de la Muntanyeta, Alberique, España

# data[].attributes.subject
alberic, Avinguda de la Muntanyeta, Alberique, España

# data[].attributes.headline
Sagunt, El Camp de Morvedre, País Valencià

# data[].attributes.subject
Sagunt, El Camp de Morvedre, País Valencià

# data[].attributes.body
La mort ve del cel, Els bombardejos de Sagunt

# data[].attributes.attachment_link.title
'La mort ve del cel'. 80 aniversari dels bombardejos sobre Sagunt

# data[].attributes.body
L'ombra de la Pastora

# data[].attributes.attachment_link.title
Dossiers   La sombra del la pastora   Cap  557

# data[].attributes.body
La sirena i la sardina, el bombardeig d'Alacant

# data[].attributes.attachment_link.description
En este capítol recordem el 25 de maig de 1938, quan l'aviació italiana, aliada de l'exèrcit colpista del general Franco, va bombardejar Alacant. Aquell dia no va sonar la sirena antiaèria. Va ser, probablement, el pitjor atac contra la població civil de tota la guerra. Hi van morir més de 300 persones.

# data[].attributes.body
El Llevant campió de la República

# data[].attributes.attachment_link.description
L'any 1937, en plena Guerra Civil i en un intent del govern legítim republicà de mantindre la normalitat, es van reprendre algunes competicions esportives. La final de la Copa de l'Espanya Lliure la van disputar el València Club de Futbol i el Llevant Futbol Club. Va guanyar el Llevant.

# data[].attributes.headline
12591 La Llosa, La Plana Baixa, País Valencià

# data[].attributes.subject
12591 La Llosa, La Plana Baixa, País Valencià

# data[].attributes.body
La línia XYZ documental

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'abril de 1938, l'exèrcit franquista va avançar fins a la costa mediterrània, fins a Vinaròs. L'Espanya republicana va quedar dividida en dos blocs. Contra pronòstic, el general Franco va dirigir les tropes cap al sud, però l'avanç va xocar contra la resistència d'una línia de defensa que va resultar infranquejable. Esta és la història de la línia XYZ.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'abril de 1938, l'exèrcit franquista va avançar fins a la costa mediterrània, fins a Vinaròs. L'Espanya republicana va quedar dividida en dos blocs. Contra pronòstic, el general Franco va dirigir les tropes cap al sud, però l'avanç va xocar contra la resistència d'una línia de defensa que va resultar infranquejable.

# data[].attributes.headline
El Port de Sagunt, Camp de Morvedre, País Valencià

# data[].attributes.subject
El Port de Sagunt, Camp de Morvedre, País Valencià

# data[].attributes.body
MARIA LA JABALINA

# data[].attributes.attachment_link.description
María Pérez Lacruz, "la Jabalina", va viure al Port de Sagunt. Quan va esclatar la Guerra Civil era una xica de dènou anys. Des de ben jove va ser militant anarquista. El 1938 se'n va anar al front i la van ferir pocs dies després.

# data[].attributes.body
EL BOMBARDEIG DE L'ESTACIÓ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El 12 de febrer de 1939, unes poques setmanes abans del final de la guerra, cinc avions de les forces armades italianes, aliades de les tropes franquistes, bombardejaren l'estació de Xàtiva. Mares, pares, esposes, filles i fills esperaven l'arribada d'un tren de soldats republicans que tornaven a casa de permís. Els projectils llançats sobre l'estació provocaren una carnisseria: 129 morts i uns 200 ferits.

# data[].attributes.attachment_link.description
El 12 de febrer de 1939, unes poques setmanes abans del final de la guerra, cinc avions de les forces armades italianes, aliades de les tropes franquistes, bombardejaren l'estació de Xàtiva. Mares, pares, esposes, filles i fills esperaven l'arribada d'un tren de soldats republicans que tornaven a casa de permís.

# data[].attributes.body
AMADO GRANELL, el valencià que va alliberar París

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Al juny del 1940, els nazis ocupaven quasi tota Europa i Hitler passejava orgullós per París. El malson durà 4 anys, fins que un militar valencià, al capdavant d'una companyia de republicans espanyols anomenada La Nueve, entrà en la ciutat enmig d'un immens esclat de felicitat. Aquell primer soldat aliat que va entrar a París era Amado Granell. Però el seu nom i aquella gesta van ser amagats. Esta és la història d'aquell heroi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amado Granell, el valencià que va alliberar París

# data[].attributes.attachment_link.description
Al juny del 1940, els nazis ocupaven quasi tota Europa i Hitler passejava orgullós per París. El malson durà 4 anys, fins que un militar valencià, al capdavant d'una companyia de republicans espanyols anomenada La Nueve, entrà en la ciutat enmig d'un immens esclat de felicitat.

# data[].attributes.body
El mur dels afusellaments. Les fosses.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 2. "El mur d'afusellament i les fosses de Paterna"

# data[].attributes.attachment_link.description
Fem parada en el paratge del Terrer de Paterna, on està el més sinistre mur d'afusellaments de tota la Comunitat Valenciana. En eixe lloc es van executar 2.238 persones des de l'any 1939 fins al 1956 En les fosses del cementeri, just al costat, els arqueòlegs treballen ara intensament perquè els últims descendents vius puguen recuperar les despulles.

# data[].attributes.body
ELS CAMPS DE CONCENTRACIÓ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Només en la Comunitat Valenciana s'han documentat fins a 41 camps de concentració franquista (300 a tota Espanya). El més terrible, segurament, és el d'Albatera, on s'amuntonaren 20 mil presos republicans en condicions infrahumanes. Més informació en elmur.apuntmedia.es

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 3: "Els camps de concentració del franquisme: Los Almendros, Albatera i altres"

# data[].attributes.attachment_link.description
Només en la Comunitat Valenciana s'han documentat fins a 41 camps de concentració franquista (300 a tota Espanya). El més terrible, segurament, és el d'Albatera, on s'amuntonaren 20 mil presos republicans en condicions infrahumanes. Més informació en elmur.apuntmedia.es

# data[].attributes.headline
La Vall d'Uixó, la Plana Baixa, País Valencià

# data[].attributes.subject
La Vall d'Uixó, la Plana Baixa, País Valencià

# data[].attributes.body
La línia XYZ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
És un front de 150 kilòmetres de longitud, que passa per 40 poblacions majoritàriament castellonenques. La línia XYZ fou testimoni dels combats més intensos de la gran Batalla de Levante, on s'enfrontaren mig milió de soldats d'un bàndol i de l'altre. Més informació en elmur.apuntmedia.es.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 4: "La XYZ, la línia de l'esperança enfront dels feixistes"

# data[].attributes.attachment_link.description
És un front de 150 kilòmetres de longitud, que passa per 40 poblacions majoritàriament castellonenques. La línia XYZ fou testimoni dels combats més intensos de la gran Batalla de Levante, on s'enfrontaren mig milió de soldats d'un bàndol i de l'altre. Més informació en elmur.apuntmedia.es.

# data[].attributes.body
El bombardeig del Mercat Central

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viatgem en aquest capítol a la ciutat d'Alacant. A més, en un dia, una hora i un lloc concret. Viatjarem fins al 25 de maig de 1938 al Mercat Central. El dia en què l'Aviació Legionària italiana el va bombardejar i va matar més de 300 persones en un dia. Més informació en elmur.apuntmedia.es

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 5: "El Mercat Central d'Alacant, el nostre Gernika"

# data[].attributes.attachment_link.description
Viatgem en aquest capítol a la ciutat d'Alacant. A més, en un dia, una hora i un lloc concret. Viatjarem fins al 25 de maig de 1938 al Mercat Central. El dia en què l'Aviació Legionària italiana el va bombardejar i va matar més de 300 persones en un dia.

# data[].attributes.body
LA PRESÓ DE LES DONES

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les dones són doblement víctimes: són les que més llibertats van perdre en la guerra i, a més, foren oblidades sistemàticament. En aquest capítol entrem a la presó provincial femenina del passeig de la Petxina de València, l'espai més gran de repressió contra les dones durant el franquisme. Des d'aquest lloc recordarem un bon grapat de recluses i les seues històries.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 6: "La presó de dones de València"

# data[].attributes.attachment_link.description
Les dones són doblement víctimes: són les que més llibertats van perdre en la guerra i, a més, foren oblidades sistemàticament. En aquest capítol entrem a la presó provincial femenina del passeig de la Petxina de València, l'espai més gran de repressió contra les dones durant el franquisme.

# data[].attributes.location_name
12004 Castelló de la Plana, Castelló, Espanya

# data[].attributes.body
LA REPRESSIÓ A CASTELLÓ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Castelló, el nostre nord, es on primer va acabar la Guerra Civil a la Comunitat, i per tant on primer va començar la repressió dels vençuts. I amb la victòria de Franco no va arribar la pau, només va acabar la guerra. Amb un cementeri civil replet, el de Castelló de la Plana, que visitarem per a veure com van els treballs d'exhumació dels represaliats. Més informació en elmur.apuntmedia.es

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 7: "La repressió a Castelló: fosses i bombardejos"

# data[].attributes.attachment_link.description
Castelló, el nostre nord, es on primer va acabar la Guerra Civil a la Comunitat, i per tant on primer va començar la repressió dels vençuts. I amb la victòria de Franco no va arribar la pau, només va acabar la guerra.

# data[].attributes.headline
Petrer, les Valls del Vinalopó, País Valencià

# data[].attributes.subject
Petrer, les Valls del Vinalopó, País Valencià

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La Posició Yuste, en una finca de Petrer, va allotjar l'últim govern legítim presidit per Juan Negrín. A Elda es va instal·lar un agònic quarter general del Partit Comunista d'Espanya, i per l'aeròdrom del Fondó de Monòver isqueren cap a la diàspora els últims republicans. Més informació en elmur.apuntmedia.es.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 8: "La Vall del Vinalopó, l'últim paisatge de la República"

# data[].attributes.attachment_link.description
La Posició Yuste, en una finca de Petrer, va allotjar l'últim govern legítim presidit per Juan Negrín. A Elda es va instal·lar un agònic quarter general del Partit Comunista d'Espanya, i per l'aeròdrom del Fondó de Monòver isqueren cap a la diàspora els últims republicans. Més informació en elmur.apuntmedia.es.

# data[].attributes.headline
Sant Miquel dels Reis, València, País Valencià

# data[].attributes.subject
Sant Miquel dels Reis, València, País Valencià

# data[].attributes.body
LA PRESÓ D'HÒMENS

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hui seu de la Biblioteca Valenciana i de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, aquest antic convent històric, va albergar després de la guerra gran quantitat de presos polítics, fins a quatre mil estigueren tancats en un espai mínim, sense abric, sense menjar, amb l'amenaça constant de la mort que pendia d'un fil. Més informació en https://elmur.apuntmedia.es/

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 9: "La presó de Sant Miquel dels Reis"

# data[].attributes.attachment_link.description
Hui seu de la Biblioteca Valenciana i de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, aquest antic convent històric, va albergar després de la guerra gran quantitat de presos polítics, fins a quatre mil estigueren tancats en un espai mínim, sense abric, sense menjar, amb l'amenaça constant de la mort que pendia d'un fil.

# data[].attributes.body
L'últim vaixell de l'exili.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En la primavera de 1939, l'últim reducte de la República es va situar al port d'Alacant. És on més tardaren les tropes nacionals a arribar. Els desesperats, els que fugien de la barbàrie dels vencedors que tardaria poc en comprovar-se, anaren al moll, on l'Stanbrook es va convertir en l'última esperança d'eixos refugiats. Més informació en elmur.apuntmedia.es.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 10: "El port d'Alacant, l'últim viatge a bord de l'Stanbrook"

# data[].attributes.attachment_link.description
En la primavera de 1939, l'últim reducte de la República es va situar al port d'Alacant. És on més tardaren les tropes nacionals a arribar. Els desesperats, els que fugien de la barbàrie dels vencedors que tardaria poc en comprovar-se, anaren al moll, on l'Stanbrook es va convertir en l'última esperança d'eixos refugiats.

# data[].attributes.headline
46210 Picanya, l'Horta de València, País Valencià

# data[].attributes.subject
46210 Picanya, l'Horta de València, País Valencià

# data[].attributes.body
PICANYA, ELS XIQUETS REUGIATS

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
València, com a lloc de rereguarda durant gran part de la guerra, es va convertir en refugi també per als xiquets que foren enviats a les colònies escolars de la República. En els Horts de Picanya estos menors evacuats enmig de l'horror i de les privacions de la guerra, disfrutaren d'un ambient còmode i segur. Més informació en https://elmur.apuntmedia.es/.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 11: "Els Horts de Picanya i els xiquets de la guerra"

# data[].attributes.attachment_link.description
València, com a lloc de rereguarda durant gran part de la guerra, es va convertir en refugi també per als xiquets que foren enviats a les colònies escolars de la República. En els Horts de Picanya estos menors evacuats enmig de l'horror i de les privacions de la guerra, disfrutaren d'un ambient còmode i segur.

# data[].attributes.headline
Alcoi, País Valencià, terra d'anarquistes i burgesos. 

# data[].attributes.subject
Alcoi, País Valencià, terra d'anarquistes i burgesos. 

# data[].attributes.body
L'HOSPITAL SUEC-NORUEC

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquest centre sanitari va ser com un oasi dins de la barbàrie de la Guerra Civil. Va ser creat en la primavera de 1937 per organitzacions socials progressistes dels dos països, i va estar en actiu fins a l'octubre de 1938, quan en el quart bombardeig de la ciutat d'Alcoi va ser atacat pels franquistes. Més informació en https://elmur.apuntmedia.es/.

# data[].attributes.attachment_link.title
Capítol 12: "L'Hospital Suec-Noruec d'Alcoi"

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest centre sanitari va ser com un oasi dins de la barbàrie de la Guerra Civil. Va ser creat en la primavera de 1937 per organitzacions socials progressistes dels dos països, i va estar en actiu fins a l'octubre de 1938, quan en el quart bombardeig de la ciutat d'Alcoi va ser atacat pels franquistes.