# data[].attributes.body
tak

# data[].attributes.body
ehri

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Mai-Vy Kieu Nguyen on 2017-02-01.

# data[].attributes.body
I løbet af 1700-tallet hvor briterne langsomt begyndte at styre det politiske i Indien, anderkendte fyrsterne briternes overlegenhed i forhold til styrelsen af landets politik. De synes ikke det på nuværende tidspunkt var et problem, da de stadig bestemte over deres egne små herredømmer i rundt om i landet. Englænderne var tolerante overfor den indiske kultur, så de havde på dette tidspunkt et eksotisk fremmedbillede.

Efter Sepoy-oprøret, indførte briterne direktestyre, hvor Eliten (En lille gruppe af embedsmænd og officerer) overtog de små fyrstedømmer, så inderne besad lave poster i landet. Briternes styre var effektivt med vestlige interesserer. De strammede skatteopkrævningerne og briterne var diskriminerende overfor inderne. Deres menneskesyn på inderne havde ændret sig til et arrogant fremmedbillede.

# data[].attributes.body
Sepoy-oprøret var et oprør hvor nogle indiske lejesoldater (sepoy'er) lavede mytteri. England gik til modangreb ved at hænge eller brutalt myrde en masse af de mistænkte sepoy'er. Disse soldater var oplært og udrustet af England så England havde altså selv skabt deres egen fjende. Dette oprør kom som en stor overraskelse for England og det betød at det gik op for England at Indien ikke var helt så under kontrol som England troede. Derfor opløste England i 1858 EIC og indsatte en "vice konge" som var udpeget af det engelske kongehus.

Det indiske oprør i 1857 blev slået brutalt ned af britiske tropper

# data[].attributes.body
Indigo, kaffe, silke og te

# data[].attributes.body
1825-1917

# data[].attributes.body
I 1857, efter sepoy-oprøret, skrev Feroz Shah denne proklamation. Feroz Shah havde selv deltaget i oprøret.

Kilden vil sende et stærkt budskab ud til alle de indfødte. Således appellerer Shah til alle de forskellige samfundslag, som der var: jordejerne, købmændene, embedsmændene, håndværkerne og de lærde. Shah er meget tydelig og ligefrem truende i sine formuleringer. Shah argumenterer for, hvorfor de indfødte skal vælte den engelske regering, blandt andet i det han i afsnit 2 skriver følgende: "Med hensyn til handelsfolk. Det står klart, at den vantro og forræderiske britiske regering har monopoliseret handelen." Igennem de 5 afsnit kommer han med lignende påstande, hvert afsnit til en ny af de 5 klasser, om hvorfor briterne har ødelagt mulighederne for lige netop den pågældende klasse, samt hvad de skal gøre for at få bedre fremtidsudsigter.
Shah virker ligefrem truende overfor eventuelle britiske tilhængere, i det han afslutter proklamationen med citatet: "Endelig skal det være kendt af alle, at enhver af de ovennævnte klasser...som stadig holder fast i den britiske regering, skal [...] fængsles og til sidst henrettes."  Dermed kan det for de indiske indfødte virke nærmest som om, at de er tvunget til at gøre oprør mod briterne. Kilden har derfor sympati med de indfødte, men samtidig kun overfor dem der er villige til at ofre sig for de indfødtes rettigheder.

# data[].attributes.headline
Kilde: Fordele ved det britiske styre af Indien (1871) 

# data[].attributes.subject
Kilde: Fordele ved det britiske styre af Indien (1871) 

# data[].attributes.body
Kilden er skrevet af Dadabhai Naoroji, som startede Kongrespartiet i 1885 og blev dets præsident senere hen i 1886 og 1906.

I kilden fortæller ophavsmanden om hvilken indflydelse den britiske kolonisering har på forskellige områder. Han skriver både om fordele og ulemper, men ser mest positivt på briternes forskellige tiltag. Formålet med kilden er at oplyse både de indfødte, men også briterne om Indiens udvikling. Ophavsmanden værdsætter hvad briterne har gjort, men synes også skal høre hvad der kan forbedres i deres styre.

Fordelene beskriver han som "[u]dryddelser af plager i det indiske samfund." Han ser flest gode fordele i områderne: menneskerettigheder og civilisationen. Han nævner afskaffelse af enkemord, barnemord, plyndringer af religion og andre forskellige grunde. Britterne indførte at hinduenker kunne gifte sig igen og uddannelsessystemer for begge køn. Alt dette synes Naoroji godt om, især uddannelsen, som var præget af den vestlige kultur. Derved kunne alle blive oplyst. Den engelske regering havde også sørget for ytringsfrihed, ejendoms og personlig sikkerhed. Produktion og eksport af Indiens specialvarer: Indigo, te, kaffe og silke blev forøget, men dette gjorde lån til jernbaner og kunstvanding til marken også, hvilket medførte høje skatteopkrævningerne. Naoroji nævner, hvordan byggerierne var til blevet bygget til egen britternes fordel og hvordan opmærksomheden var rettet mod skatteopkrævningerne, men ikke på hvordan man øde mulighederne for at betale skatterne.

Hans størstekritik er dog, at regeringen ikke arbejder professionelt. De skal gøre mere for at forhindre hungersnød og i kilden siger hans også følgende: “I kender ikke vores behov. Hvis I kendte vores virkelige ønsker, har jeg ille den mindste tvivl om, at I vil øve retfærdighed."
Citatet viser at han tror på forbedringer og at briterne kun vil Indien det bedste. Kildens tendens er oplysende og håbefuld.

Kilden bærer præg af det gradualitiske fremmedbillede overfor den britiske kultur. Ophavsmanden ønsker at briterne vil lytte til inderne og indgå i et samarbejde mellem landene, som dermed vil kunne sætte gang i Indiens udvikling.

# data[].attributes.body
Det var firmaet, East India Company (EIC), som startede koloniseringen af Indien. Formålet med koloniseringen var ikke militæraktivitet, som med erobreringer af andre områder og lande, men derimod handel med Indiens speciale varer. På den tid var bomuldstrøjer blevet populært i England og derfor en dette en vigtig handelsvarer. Indigo blev brugt til tøj farvning, sukker, salpeter (til krudt) blev importeret af englænderne. De betalte med sølv, da de ikke selv havde ressourcerne til at producerer varerne. Den engelske stat så muligehederne i Indien og gradvis overtog staten EIC's indflydelse på Indien.

# data[].attributes.body
Skovgaard Nielsen: Fremstilling: Den hvide mands byrde?. . .1982
Sørensen, J. Graves og Jensen, T. Stig: Fremstilling: Indien- den nye stormagt. . .2014
Folkersen, Helle, Det Britiske Imperium i-bog: Kilde: Azamgarh-proklamationen. https://detbritiskeimperium.systime.dk/index.php?id=173 , . .1857
Indien - imperiets juvel. Adriansen , I. m.fl.: I: Fokus 2 - Fra oplysning til imprerialisme. 1. udg. Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S, København, 2007. side 174-176. (Afsnit i bog)
Dadabhai Naoroji: Fordelene ved det britiske styre af Indien (1871). Adriansen, I. m.fl.: I: Fokus 2. 1. udg. Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forlag A/S, København, 2007. side 188-190. (Afsnit i bog)

# data[].attributes.body
Før 1800 var englænderene meget tolerante  overfor inderne og deres kultur. De havde altså et eksotisk fremmedbillede.
Efter 1800-tallet blev det til et mere arrogant eller paternalistisk fremmedbillede. Pludselig blev det fx vigtigt for englænderene at inderne lærte engelsk i skolen. De trænede nogle indiske lejesoldater og disse lejesoldater var utilfredse med skatterne så de gjorde oprør (sepoyoprøret) og efter det strammede england grebet og fik de hovedsageligt et arrogant fremmedbillede.

# data[].attributes.body
Nogle briter betalte nogle indiske fyrster for at få rettigheden til at opkræve skat i et bestemt område. Tricket var så at de selv måtte bestemme hvor meget de hævede skatten selvom den indiske fyrste fik den samme mængde penge lige meget hvor meget der blev opkrævet fra hans borgere.

# data[].attributes.body
Klik på billedet, for at se tidslinjen

# data[].attributes.body
Vores padlet omhandler Indiens kolonitid. Fra den tid landet blev erobret til de blev selvstændige. Vi har fokuseret på årsager til koloniseringen og kilderne vi har arbejdet med omhandler forskellige synspunkter på Indiens tid som koloni. Som specialtemaer har vi valgt; skattesystemet og Sepoy-oprøret.

Billedet viser faserne i den britiske erobring af Indien