# data[].attributes.body
holokausti
sionismi
messias-odotus
antisemitismi
ortodoksijuutalaisuus, reformijuutalaisuus, konservatiivijuutalaisuus

# data[].attributes.body
Vuoden 70 jKr. Jerusalemin hävityksen jälkeisinä vuosikymmeninä suurin osa juutalaisista joutui luvatun maan ulkopuolelle hajaannukseen eli diasporaan. Diasporajuutalaiset sopeutuivat kotimaidensa kulttuureihin, mutta juutalaisten tavat, kuten ympärileikkaus, ruoka- ja pukeutumissäännöt sekä sapatin viettäminen, auttoivat pitämään kiinni juutalaisesta identiteetistä.

# data[].attributes.body
Vuonna 70 jKr. roomalaiset hävittivät Jerusalemin ja temppeli tuhoutui toistamiseen. Sitä ei ole sen koommin rakennettu uudelleen, vaan nykyään temppelin paikalla sijaitsee muslimien Kalliomoskeija. Vanhasta juutalaisten temppelistä on jäänteenä pala temppelin läntistä tukimuuria, Länsimuuri eli Itkumuuri.

# data[].attributes.body
Juutalaiset jälleenrakensivat temppelin. Luvatun maan herruutta ei enää saavutettu kuin pieniksi ajoiksi kerrallaan, koska niin kreikkalaiset kuin roomalaiset hallitsivat vuorollaan juutalaisia ja heidän maataan. Juutalaiset alkoivat odottaa Messiasta, voideltua pelastajaa, joka vapauttaisi valitun kansan sorrosta ja toisi rauhan.

# data[].attributes.body
Suuri osa juutalaisten pyhää kirjallisuutta, heprealaista raamattua, syntyi Babylonian pakkosiirtolaisuuden aikana. Temppelirituaalien sijaan uskonnonharjoitus alkoi keskittyä Tooran ympärille, sen lukemiseen ja tutkimiseen. Irrottautumista temppelistä ja sen rituaaleista pidetään käännekohtana, jolloin Israelin uskonto muuttui juutalaisuudeksi.

# data[].attributes.body
Kuningas Nebukadnessar II:njohtama Babylonian valtakunta tuhosi Jerusalemin temppelin vuonna 587 eKr. ja vei ison osan Juudan kansaa pakkosiirtolaisiksi eli eksiiliin. Siitä tuli järkyttävä kriisi kansalle, koska heidän ajattelutapansa mukaan temppelin tuhoutuminen tarkoitti sitä, että vieraan kansan jumalat olivat osoittautuneet Jahvea vahvemmiksi.

# data[].attributes.body
Pohjoinen valtakunta tuhoutui 722 eKr.

# data[].attributes.body
Jerusalem säilytti roolinsa israelilaisten uskonnollisena keskuksena silloinkin, kun valtakunta jakautui Salomon hallituskauden jälkeen kahtia pohjoiseksi Israeliksi ja eteläiseksi Juudaksi, joka sai Jerusalemin temppeleineen.

# data[].attributes.body
Jerusalemin kaupungilla on juutalaisuudessa tärkeä asema pyhänä kaupunkina, koska Daavidin poika Salomo rakensi sinne Jahven temppelin.

# data[].attributes.body
Mooseksen uskotaan välittäneen kansalle Jumalalta vastaanottamansa lain luvatussa maassa elämisestä, eli Tooran. Heidän sanotaan vaeltaneen neljäkymmentä vuotta autiomaassa, minkä jälkeen Jumalan lupaus toteutui, kun israelilaiset valloittivat Kanaanin pala palalta.

# data[].attributes.body
Uskotaan, että Jaakobin kaksitoista poikaa muuttivat Egyptiin ja heidän perheensä kasvoivat omiksi heimoikseen, jotka olivat aluksi korkeassa asemassa, mutta joutuivat orjatyöhön. Sanotaan, että Jumala kuuli kansansa rukoukset ja vapautti sen egyptiläisten vallasta Mooseksen johdolla.

# data[].attributes.body
Raamatun mukaan Abrahamin poika Jaakob sai uudeksi nimekseen Israel "taistelee Jumalan kanssa" kohdattuaan Jumalan yöllisessä taistelussa.

# data[].attributes.body
Uskotaan, että Jumala, Jahve, ilmestyi Abrahamille ja käski tämän muuttaa pois kotimaastaan maahan, jonka Jumala hänelle osoitti. Uskotaan myös, että Jumala teki Abrahamin kanssa liiton ja lupasi, että hänestä polveutuu suuri kansa, jonka kautta koko maailma tulee siunatuksi ja joka saa kodikseen Kanaanin, luvatun maan.

# data[].attributes.body
Perinteisen käsityksen mukaan juutalaiset polveutuvat patriarkka Abrahamista.