# data[].attributes.headline
Karakoram (iné názvy: Karákóram alebo Karakorum) je druhé najvyššie pohorie na svete. Leží na hraniciach Číny, Indie a Pakistanu medzi Himalájami a Kchun-lunom, od Pamíru na severozápade po Tibet na juhovýchode.

# data[].attributes.subject
Karakoram (iné názvy: Karákóram alebo Karakorum) je druhé najvyššie pohorie na svete. Leží na hraniciach Číny, Indie a Pakistanu medzi Himalájami a Kchun-lunom, od Pamíru na severozápade po Tibet na juhovýchode.

# data[].attributes.headline
Hindúkuš je horská sústava v Strednej Ázii v Afganistane, Pakistane a sčasti Indii. Je dlhá 800 km, najvyšší vrch je Tirič Mír (7 708 m n. m.). Sú tu ľadovce, časté zemetrasenia. Západná časť je nižšia s reliéfom alpského typu, východná časť je plošina so samostatnými ostrými a nedostupnými ľadovcovými štítmi nad 7 000 m n. m. Žijú tu Afganci, Kafíri a Tadžici.

# data[].attributes.subject
Hindúkuš je horská sústava v Strednej Ázii v Afganistane, Pakistane a sčasti Indii. Je dlhá 800 km, najvyšší vrch je Tirič Mír (7 708 m n. m.). Sú tu ľadovce, časté zemetrasenia. Západná časť je nižšia s reliéfom alpského typu, východná časť je plošina so samostatnými ostrými a nedostupnými ľadovcovými štítmi nad 7 000 m n. m. Žijú tu Afganci, Kafíri a Tadžici.

# data[].attributes.headline
Ural je názov pohoria, tiahnuceho sa naprieč západným Ruskom od Severného ľadového oceánu až ku kazašským stepiam v celkovej dĺžke asi 2 500 km. Pohorie je jedno z najstarších na svete (bolo vytvorené v karbóne) a tvorí dohodnutú hranicu medzi Európou a Áziou.

# data[].attributes.subject
Ural je názov pohoria, tiahnuceho sa naprieč západným Ruskom od Severného ľadového oceánu až ku kazašským stepiam v celkovej dĺžke asi 2 500 km. Pohorie je jedno z najstarších na svete (bolo vytvorené v karbóne) a tvorí dohodnutú hranicu medzi Európou a Áziou.

# data[].attributes.body
-Hranice medzi Áziou a Európou

# data[].attributes.headline
Pamír (čínsky Pcha-mi-er) je rozsiahla horská sústava v Tadžikistane, Číne a Afganistane. Spája Hindúkuš, Karakoram, Kchun-lun a Ťanšan. Rozloha asi 120 000 km², dĺžka 500 km, šírka do 400 km. Masív sa vyzdvihol počas alpínsko-himalájskeho vrásnenia. Sú tu časté zemetrasenia.

# data[].attributes.subject
Pamír (čínsky Pcha-mi-er) je rozsiahla horská sústava v Tadžikistane, Číne a Afganistane. Spája Hindúkuš, Karakoram, Kchun-lun a Ťanšan. Rozloha asi 120 000 km², dĺžka 500 km, šírka do 400 km. Masív sa vyzdvihol počas alpínsko-himalájskeho vrásnenia. Sú tu časté zemetrasenia.

# data[].attributes.body
dokumentárne video

# data[].attributes.body
do úmoria Severného ľadového oceána patria rieky:

Ob

Jenisej

Lena

Základné údaje:

patria sem rieky severnej časti Ázie,

v zime sú zamrznuté,

splavné sú len v letnom období,

rieky majú najvyššiu hladinu v období leta, kedy sa topí sneh a ľad,

najnižšiu hladinu majú rieky v období zimy,

najvodnatejšími riekami sú rieky Ob, Jenisej, Lena.

Rieka Ob

1. Úmorie Tichého oceána

Do úmoria Tichého oceána patria rieky:

Chang Jiang,

Huang He,

Amur.

Základné údaje:

patria sem rieky východnej časti Ázie,

sú splavné hlboko do vnútrozemia,

využívajú sa na prepravu tovaru a zavlažovanie priľahlých polí,

rieka Chang Jiang je najdlhšia rieka v Ázii,

na rieke Chang Jiang je postavená najväčšia vodná elektráreň na svete – Tri rokliny,

rieka Amur tvorí časť hranice medzi Čínou a Ruskom.

Rieka Chang Jiang

1. Úmorie Indického oceána

Do úmoria Indického oceána patria rieky:

Mekong,

Ganga,

Brahmaputra,

Indus,

Eufrat,

Tigris.

Základné údaje:

patria sem najmä vodnaté riekyjužnej časti Ázie,

najvyššiu hladinu vody majú rieky v období letných monzúnov v období dažďov,

rieky sa často vylievajú z koryta, spôsobujú záplavy a povodne,

rieka Ganga pramení v Himalájach a je posvätnou riekou hinduistov,

významným zdrojom vody pre Mezopotámsku nížinu sú rieky Eufrat a Tigris.

Posvätná rieka Ganga

# data[].attributes.body
Ťanšan

Ťanšan – doslova nebeské hory, – je mohutná horská sústava v Strednej Ázii (Kirgizsko, Čína, Tadžikistan a Kazachstan) dlhá 2 500 km, najvyšší vrch je Džengiš Čokusu (7 439 m n. m.) na hraniciach Kirgizska a Číny. Pohorie má zachovanú sústavu horských ľadovcov.

# data[].attributes.headline
Altaj je horský masív v centrálnej časti Ázie na hraniciach Ruska, Mongolska, Kazachstanu a Číny. Jeho dĺžka je približne 2 000 km a maximálna šírka 600 km. Najvyšší vrch je Belucha (4 506 m), ktorý je zároveň najvyšším vrchom Sibíri. Pomenovanie pochádza z mongolského slova altau/altay (zlaté hory), nakoľko v pohorí sú početné náleziská zlata, ťažené už od stredoveku.

# data[].attributes.subject
Altaj je horský masív v centrálnej časti Ázie na hraniciach Ruska, Mongolska, Kazachstanu a Číny. Jeho dĺžka je približne 2 000 km a maximálna šírka 600 km. Najvyšší vrch je Belucha (4 506 m), ktorý je zároveň najvyšším vrchom Sibíri. Pomenovanie pochádza z mongolského slova altau/altay (zlaté hory), nakoľko v pohorí sú početné náleziská zlata, ťažené už od stredoveku.

# data[].attributes.body
Na území Číny žije zhruba 2 000 druhov stavovcov, čo je 10% z celosvetového výskytu. Vďaka bohatému zastúpeniu vtáctva, 1 189 druhov, z ktorých aspoň 90 nežije nikde inde na svete, je Čína nazývaná „vtáčím rajom“. Spomedzi početných endemitov tu žije napr. gibon hulok, irbis čiže leopard snežný, ťava dvojhrbá a niektoré druhy žeriavov. Význačné postavenie v čínskej faune zaujíma panda veľká , živiaca sa výlučne výhonkami. V súčasnosti žije v provinciách S`-čchuan, Kan-su a Šan-si okolo 1 000 jedincov. Toto zviera sa stalo celosvetovým symbolom ochrany ohrozených druhov.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sidlo - Ekologická katastrofa = Aralské jezero

# data[].attributes.body
Prudko vysychajúce jazero

# data[].attributes.body
Vlieva sa do Tichého Oceánu

# data[].attributes.body
Dĺžka: do 3,5 m

Chvost: 1 – 1,5 m

Hmotnosť: 2 – 5 ton

Výskyt: južná a juhovýchodná Ázia

Sociabilita: skupina

Status: ohrozený

Biotopy výskytu: tropické lesy, pohoria

# data[].attributes.body
Letné monzúny idú z JUHU na SEVER
Zimné monzúny idú zo SEVERA na JUH