# data[].attributes.body
Eesti on vabariik mis asub Põhja-Euroopas.
See on umbes 45000 km2 suur.
Naabrid on põhja poolt Soome, lõunast Läti, idast Venemaa ja läänest Rootsi.
Eesti pealinn on Tallinn.
Eestis on 15 maakonda.
Eestis on 2016. aasta seisuga 1,3 mijon inimest.
President on Kersti Kaljulaid
Peaminister on Jüri Ratas.
Hümn on "Mu isamaa mu õnn ja rõõm" https://www.youtube.com/watch?v=qtjDK50zyaA

# data[].attributes.body
Eesti Vabariigi aastapäev on 24. veebruaril, millega tähistatakse Eesti Vabariigi väljakuulutamist 1918. aasta 24. veebruaril. Sel päeval avaldati Tallinnas "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele", milles kuulutati välja sõltumatu ja demokraatlik Eesti Vabariik. 24. veebruar on Eesti rahvuspüha ja iseseisvuspäev. Eesti kui väga väikese maa iseseisvumisele aitasid kaasa erinevad inimesed äratades rahvas loominguga iseseisvustunde.

# data[].attributes.body
Eesti keel (varasem nimetus: maakeel) on läänemeresoome lõunarühma kuuluv keel. Selle lähemad sugulased on läänemeresoome keeled vadja ja liivi keel.
Eesti keelt räägib emakeelena umbes 1 miljon inimest, kellest enamik elab Eestis, kus see on riigikeel. 2012. aasta seisuga kõneles eesti keelt emakeelena hinnanguliselt 922 000 inimest Eestis ja 160 000 mujal maailmas. Võõrkeelena kõneles 2012. aasta seisuga eesti keelt 168 000 inimest.
Võrdlevgrammatiliste uurimuste kohaselt on eesti keel maailma keelte seas üks keerukamaid keeli.

# data[].attributes.body
Lipp: Eesti lipul on kolm värvi , igal värvil on oma tähendus. SININE tähendab selget taevast ja kindlat usku tulevikku. MUST märgib mulda, seda põlist rahva toitjat. VALGE on puhtuse ja lootuse värv. Riigi lipp on püha. Lipp heisatakse riigi ja pereelu tähtsate sündmuste puhul.
Vapp: Eesti riigivapil on kaks kuju: suur riigivapp ja väike riigivapp. Suurel riigivapil on kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat ja otsa vaatavat lõvi. Vapi kilpi ümbritseb külgedelt ja alt kaks kilbi alaosas ristuvat kuldset tammeoksa. Väikese vapi kilp ja vapikujund on samad mis suurel riigivapil, kuid ilma tammeoksteta.
Rahvuslind: Suitsupääsuke valiti Eesti rahvuslinnuks 1960.aastal.
Eestlastele sümboliseerib suitsupääsuke vaba sinist taevalaotust ja igavest õnne.
Rahvuslill: Rukkilill kuulutati Eesti rahvuslilleks 1969.aastal. See sümboliseerib eestlastele musta leiba. Rukis ja rukkilill on lahutamatud.

# data[].attributes.body
Juhan Liiv( 1864-1913 ) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik. Ehkki Juhan Liivi kirjatöid avaldati juba tema eluajal, jõudis ta eesti kirjanduse kaanonisse suuresti peale tema surma, tema teoseid toimetanud Friedebert Tuglase toimetaja- ja kriitikutöö mõjul.
Liivi ande suurus avaldus eriti haiguse ajal loodud lüürikas. Oma luules muretses Liiv kõige enam isamaa pärast, mis oli mitte romantilistes kaugustes, vaid reaalselt olemasolev Eestimaa. Sedalaadi tekstide tuntumad näited on "Eile nägin ma Eestimaad!", "Ta lendab mesipuu poole", "Sinuga ja sinuta" ja "Mitte igaühele". Autobiograafiliste eleegiates peegeldas luuletaja enda traagikat ( nt helin ), loodusluules kirjeldas Eestile iseloomulikke maastikke.
Helin
Kui mina olin veel väikene mees,
Üks helin mul helises rinna sees.

Ja kui mina sirgusin suuremaks,
Läks helingi rinna sees kangemaks.

Nüüd on see helin pea matnud mind,
Ta alla rusuks on raugenud rind.

See helin mu elu ja minu hing,
Tal kitsaks on jäänud maapäälne ring.

# data[].attributes.body
Lydia Koidula (1843-1886 ) oli eesti kirjanik, luuletaja ja laulukirjutaja. Koidula oli oma aja luule suurkuju ja  romantiline isamaalaulik.Ta on pannud aluse Eesti teatrile Oma loominguperioodi vältel kirjutas ta 4 näidentit , 7 artiklit, 86 proosatööd ja üle 300 luuletuse. Tema tuntuim raamat on "Emajõe ööbik", tuntuimad näidendid on "Saaremaa onupoeg" ja "Säärane mulk" ning tuntuimad luuletused on näiteks "Kodu", "Ema süda" ja "Mu isamaa on minu arm".

Mo isamaa on minu arm!

Mo isamaa on minu arm,
kel südant annud ma,
sull' laulan ma, mo ülem õnn,
mo õitsev Eestimaa!
So valu südames mul keeb,
so õnn ja rõõm mind rõõmsaks teeb,
mo isamaa!

Mo isamaa on minu arm,
ei teda jäta ma,
ja peaks sada surma ma
seepärast surema!
Kas laimab võera kadedus,
sa siiski elad südames,
mo isamaa!

Mo isamaa on minu arm
ja tahan puhkada,
so rüppe heidan unele,
mo püha Eestimaa!
So linnud und mull' laulavad,
mo põrmust lilled õitsetad,
mo isamaa!

# data[].attributes.body
Mary L.

Omakorda

Soovimata valu,
soovimata viha,
soovimata leina,
soovimata iha,

ütlen sulle: mine -
ära taha vaata,
tükkideks end rebi
ilma kodumaata.

Vaata, kas on valu,
vaata, kas on viha,
vaata, kas on leina,
verine kui liha!

Siis ütlen sulle: tule,
ära ette vaata...
Omakorda otsi,
keda teele saata.

Marjamaa

Kõik ei mahu marjamaale,
muist peab jääma karjamaale -
aga vaevalt hunnik rohtu
pakub muile küllalt lohtu.

Kes see jagab marjamaid
ja määrab piireks karjamaid?
Kes see ütleb, et kes mahub,
verstakive valmis tahub?

Inimeste sulle-mulle
hakkab pinda käima mulle.
Tundub, et on kari hulle
lahti pääsend lihapulle.

Maarjamaal ei trambita.
Siin raiesmikud rambita.
Kuid vaimuvalgustuse rist
veel vajab pikalt tassimist...