# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
סטנדאפ נויה מנדל

# data[].attributes.attachment_link.title
נויה מנדל בקטע סטנדאפ - שיחות טלפון, ההבדל בין גברים לנשים.

# data[].attributes.body
אני בחרתי לעלות סטנדאפ של יעל לבנטל בנושא "נשים תמיד צודקות".

ההומור שלה בקטע הזה מבוסס על תיאוריית העליונות וההנמכה. בקטע היא מדברת בשמם של הנשים וצוחקת על תגובות של גברים בסיטואציות שונות. מידי פעם היא צוחקת גם על המעשים של הנשים באותן סיטואציות.

# data[].attributes.headline
בסטנדאפ מור השתמשה לדע

# data[].attributes.body
בסטנדאפ מור השתמשה לדעתי בעיקר בתיאוריית העליונות וההנמכה, כלפי עצמה :) היא בעצם הראתה איך למרות שהיא כבר עובדת בתחום הסטנדאפ ומצליחה, בסוף ממשיכים להציע לה עבודות פשוטות.. בנוסף היא השתמשה גם בתיאוריית אי ההלימה-כשהציעה שיציעו גם לביונסה לעשות השלמת הכנסה כביביסיטר...

# data[].attributes.attachment_link.title
מור חן- אח שלי והחתולים

# data[].attributes.body
בסטנדאפ הבא התיאוריה העיקרית הנראית לעין היא תאוריית השחרור וההרפיה.

הנושא של "התחלה עם גבר" זהו נושא מאוד כבד המשפיע על החברה..

כלומר אנחנו יכולים לראות זאת בחברה שלרוב הגבר ייגש לבחורה ולא היא אליו מתוך בושה וחוסר ביטחון. לרוב אם בחורה תיגש לגבר זה יראה מוזר בעיניי האחרים והסטראוטיפ בנושא זה הוא שהגבר צריך לעשות את " הצעד הראשון". בסטנדאפ הסטנדאפיסט רק צוחק על זה שהיא התחילה אתו בדרך מוזרה וכשכולם צוחקים אז הדבר גורם לשחרור ופחות מבוכה בקהל.

# data[].attributes.attachment_link.title
מתן פרץ סטנדאפ - בחורות דתיות

# data[].attributes.body
בחרתי בסטנדאפ של מור חן שהיה באל-איי בתחילת מלחמת "חרבות ברזל". בסרטון, בא לידי ביטוי תיאוריית השחרור וההרפיה. התיאוריה טוענת שהומור עוזר להתמודד עם מצבי לחץ, להרפות מתח ולהתמודד עם מצבים קשים. כשהתחילה המלחמה- בחו"ל היתה שנאה וחוסר אהדה כלפיי ישראלים, לכן כשמור הציגה את עצמה שהיא מישראל, היא היתה בהלם מהתגובה התלהבת של הקהל. אז היא אמרה: "תודה, נחמד לשמוע את זה בימים האלו! הייתי מופתעת שלא רציתם לרדוף אותי עם סכינים". בנוסף, כשהיא הציגה את עצמה היא התמודדה עם מצב המלחמה בכך שהיא אמרה: אני פליטת מלחמה".

# data[].attributes.attachment_link.title
מור חן- יוצאת מהארון כישראלית באל איי

# data[].attributes.headline
בסטנדאפ של ענת אורן מו

# data[].attributes.body
בסטנדאפ של ענת אורן מובאות לידי ביטוי כמה מהתיאוריות עליהן למדנו.

תיאוריית אי ההלימה- היא צוחקת על נשים ושואלת ישר בהתחלה- "כמה פעמים הוטרדנו מינית? ואז שואלת כמה פעמים זה באמת היה הטרדה מינית?" זה משפט שאינו צפוי ולא ציפינו שיגיע בסטנדאפ כי זה נושא כואב.

בנוסף, יש את תיאוריית העליונות וההנמכה - היא צוחקת על נשים בתור אישה, ועל המגרעות שלנו והקהל - שכולו נשי צוחק איתה. היא אומרת בין היתר - בנות זה נשים שלא מכבדות את עצמן, נשים הן לא רק רחם (זה מתחבר גם לתיאוריית אי ההלימה.), נשים משחקות תפקידים של חלשות וכו.

# data[].attributes.attachment_link.title
ענת אורן - סטנדאפ על נשים

# data[].attributes.headline
שירי לוי קניגסברג מדבר

# data[].attributes.body
שירי לוי קניגסברג מדברת על תקופת הקורונה שהילדים למדו מרחוק והיא כאימא ניסתה להשתלט על כולם, לספק לכולם מענה, היו המון דרישות שונות. לדעתי היא השתמשה בתאוריית השחרור וההרפייה בעצם זה שדיברה על נושא שנגע לכל המדינה (אולי לכל העולם), כולנו היינו בבתים והילדים למדו מרחוק, היא הפכה את הלחץ של כולם למצחיק, התחושה של ההזדהות, "כולנו באותה הסירה", איפשרה לכולם להשתחרר מהתחושה המלחיצה, החוסר וודאות והכאוס בבית שהיינו בה כולנו ולצחוק על המצב. יחד עם זאת אני גם רואה שישנו שימוש בתאוריית אי - ההלימה, כיוון שתיארה את הדרישות ה כביכול מאוד פשוטות וברורות של המורות ללמידה מרחוק, אך שירי כאימא ל ארבעה ילדים יש לה רק 2 מחשבים בבית, וקיבלה מיליוני הודעות בווצאפ מהמורות (אפילו מהמורה למוסיקה ששלחה תווים), הרי היא לא יודעת לקרוא תווים, המורים שואלים כל הזמן איך הילד מרגיש, היא חושבת שיותר חשוב שישאלו איך ההורים מרגישים?? כי הילדים ממש בטוב, כל היום בניידים ובמסכים ואנחנו ההורים מתרוצצים מאחד לשני, מבקשות של כמה וכמה מורות, לכל ילד יש כמה מקצועות וכמה מורות ויש מלא דרישות והיא כאימא לא מצליחה לתת מענה ולמצוא פתרונות כשאין מספיק מחשבים, המורים לא מבינים את המצב בבית וכל אחד מבחינתו שולח הודעה/מטלה והוא חושב שהוא המורה היחיד.

# data[].attributes.attachment_link.title
אם לא נמות מהקורנה, נמות מהלמידה מרחוק..

# data[].attributes.headline
אסף מור יוסף משתמש בתי

# data[].attributes.body
אסף מור יוסף משתמש בתיאוריית העליונות וההנמכה. הוא מציג את הסטריאוטיפ שנשים נוהגות פחות טוב מגברים ויורד על הנשים תוך כדי חיקוי שלהן. הוא מציג את האישה כאחת שלא מודעת לכללים, מסוכנת לסביבה על הכביש וכו'. בחיקוי שלו הוא מקצין ובכך מדגיש את מגרעותיה של האישה בנהיגה. הוא מדגים איך גברים מרגישים כשנשים נוהגות -הגבר הוא בעצם עם תחושת העליונות בתחום הנהיגה. אסף בחר בתחום בו הנשים נחשבות חלשות כדי להוציא משם בדיחות.

# data[].attributes.attachment_link.title
אסף מור יוסף סטנד אפ 5 | חוקים משלהן

# data[].attributes.headline
הסרטון המצורף של רביטל

# data[].attributes.body
הסרטון המצורף של רביטל ויטלזון מתאים לשתיים מן התיאוריות שלמדנו עליהן:

תיאוריית אי ההלימה - בשירים רביטל מדגישה את חוסר ההלימה בין ה"קרביות" כביכול של אנשי כיתות הכוננות לבין התפקיד ה"לא קרבי" שלהם (לפתוח שערים למשל), והציוד המיושן שלהם (אקדח שלא ירה מאז תש"ח). זה יוצר הפתעה ומצחיק. גם הבחירה בשירי צבא ישנים יוצרת אוירה של דרמטיות מצד אחד, אל מול הצגת אנשי כיתות הכוננות באופן מגוחך.

תיאוריית השחרור וההרפיה - רביטל בשיר מתארת שהיא בחרדה ודיכאון בזמן שנשים אחרות מתנדבות לכתות הכוננות, וזה משקף את השימוש שלה בשירה ההומוריסטית הזו כדי לשפר את מצב הרוח שלה ומצב הרוח הלאומי.

# data[].attributes.attachment_link.title
מחרוזת שירי הלל לכיתות הכוננות 🇮🇱

# data[].attributes.headline
בסטנאדפ מרינה השתמשה ב

# data[].attributes.body
בסטנאדפ מרינה השתמשה בעיקר בתאוריית העליונות וההנמכה, הנמכת הגבר על ידי כך עליונות נשית.

היא מציגה את הגבר כאחד שלא שם לב למה שקורה מסבבי חוץ מימה שמול העניים שלו. ושהוא לא זוכר כלום כי הוא מצפה שהאשה תזכור.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרינה אקילוב

# data[].attributes.attachment_link.title
😂 הסטנדאפיסטית מרינה אקילוב מנסה להבין מה יהיה עם המין הגברי