# data[].attributes.headline
חג שבועות- בחרתי את 

# data[].attributes.body
חג שבועות- בחרתי את המושג לאכילת מוצרי חלב בשבועות, ישנן כמה סיבות לאכילת מוצרי החלב:

כשרות
כאשר בני ישראל קיבלו את התורה במעמד הר סיני ובה כל חוקי הכשרות, שבהם כלולים גם חוקי הכשרת הבשר, עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי חוקים אלו, ולכן, כל הבשר שלהם יחד עם סירי הבישול הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. כאשר רצו בני ישראל לאכול, הבשר שהיה בידיהם לא היה כשר ולכן נאלצו לאכול מוצרי חלב בלבד ואנו אוכלים מוצרי חלב לזכר זה שבני ישראל אכלו במדבר מוצרי חלב לאחר קבלת התורה.

החלב כמזון והחלב בתורה
כאשר אנו נולדים, המזון הראשון שאנו אוכלים הוא חלב אמנו. בנוסף, התורה נמשלה לחלב, כפי שאומר הפסוק: "דבש וחלב תחת לשונך" (שיר השירים ד, יא). בדיוק כפי שהחלב יכול לסעוד ולקיים את הגוף האנושי (הנקת תינוק), כך גם התורה מספקת את התזונה הרוחנית הדרושה לנשמת האדם.

גימטריה
הגימטריה של המילה חלב היא 40: ח- 8 ל-30 ב-2. יחד, 40. על פי התורה, בני ישראל חיכו למרגלות הר סיני 40 יום, בני ישראל קיבלו את התורה במעמד הר סיני.

הר גבננים ופניה של התורה
הר סיני נקרא גם "הר גַבְננִים" מלשון גיבנות (פסגות). הר של שיאים נעלים. "גבינה" מזכירה לנו את הר סיני. מלבד זאת, גימטריית המילה גבינה היא 70, והיא מזכירה את 70 הפנים של התורה.

לפי הקבלה ומצוות התורה
לפי ספר הזוהר (ספרה של הקבלה), כל אחד מ-365 הימים בשנה מקביל לאחת משס"ה (365) מצוות לא תעשה שבתורה. איזו מצווה מקבילה לשבועות? התורה אומרת: "ראית רי דמתך ביא ית ה' אלקיך; לא-תבל די חלב א". מכיוון שהיום הראשון להבאת הביכורים הוא שבועות (התורה קוראת לשבועות "חג הביכורים"), חציו השני של הפסוק - הימנעות מאכילת בשר בחלב הוא מצוות ה 'לא תעשה' המקבילה לחג השבועות. כך, בשבועות אנחנו אוכלים שתי סעודות, האחת חלבית והשנייה בשרית, ונזהרים שלא לערבב בין השניים, ובכך מקיימים את המצווה הזו.

כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם – יחד עם סירי הבישול – הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.

ליהם ויינר

# data[].attributes.headline
ליאן אוחנה שיעור

# data[].attributes.body
ליאן אוחנה
שיעורי בית בתרבות
חג השבועות - חג מתן תורה
בתורה אין לחג הזה תאריך כתוב שזה חמישים יום ממחרת השבת , אבל לא כתוב  תאריך בתורה .
זה שבימינו יש תאריך לחג זה רק מפני חטאינו .
בתורה נזכר רק החג החלקאי חג הקציר והבאת ביכורים אך לפי המסורת היהודית שלאחר המקרא זהו חג מתן תורה .
החג מציין את המאורע של קבלת התורה בתור התכלית של יציאת מצריים .

# data[].attributes.headline
חג המים נקרא כך משום

# data[].attributes.body
חג המים נקרא כך משום ש:
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה[1].שגיב טאטיקה

# data[].attributes.headline
המנהג שמוזכר החל מהמאה ה-14 בקרב קהילות אשכנז,לקשט בירק את בתי הכנסת כסמל לביכורים ולחיטים ולהרמוניה עם הטבע, ובהקשר לאגדה המספרת שהר סיני לבלב במהלך מתן תורה. המנהג התפתח משטיחת עשבים להצבת עצים בחג השבועות, אלא שבגלל הדמיון למנהג עץ חג המולד הנוצרי, פסקו חלק מהרבנים כי הדבר כרוך באיסור חוקות הגויים (ביניהם הגר"א) ויש לבטל את המנהג. מנהג זה הובא גם במשנה ברורה סימן תצ"ד סעיף קטן י: "נוהגין להעמיד אילנות בבית הכנסת ובבתים, זכר שבעצרת נידונו על פירות האילן; והגר"א ביטל מנהג זה משום שעכשיו הוא חק העמים להעמיד אילנות בחג שלהם."

# data[].attributes.subject
המנהג שמוזכר החל מהמאה ה-14 בקרב קהילות אשכנז,לקשט בירק את בתי הכנסת כסמל לביכורים ולחיטים ולהרמוניה עם הטבע, ובהקשר לאגדה המספרת שהר סיני לבלב במהלך מתן תורה. המנהג התפתח משטיחת עשבים להצבת עצים בחג השבועות, אלא שבגלל הדמיון למנהג עץ חג המולד הנוצרי, פסקו חלק מהרבנים כי הדבר כרוך באיסור חוקות הגויים (ביניהם הגר"א) ויש לבטל את המנהג. מנהג זה הובא גם במשנה ברורה סימן תצ"ד סעיף קטן י: "נוהגין להעמיד אילנות בבית הכנסת ובבתים, זכר שבעצרת נידונו על פירות האילן; והגר"א ביטל מנהג זה משום שעכשיו הוא חק העמים להעמיד אילנות בחג שלהם."

# data[].attributes.body
אופק בן בסט

# data[].attributes.headline
הבאת ביכורים

# data[].attributes.subject
הבאת ביכורים

# data[].attributes.body
טעם הבאת הביכורים מפורש בתורה כהודיה לאל על רוב הטוב שהשפיע. הסמיכות שבין מצוות הביכורים לבין איסור בישול גדי בחלב אימו, מורה שהיה בו פולמוס מסוים עם מנהגי האלילים, שבהם בושל גדי בחלב אימו כמנחת הודיה לאחת מאלות הפריון, והתורה מורה לא לנהוג באופן הזה, אלא להביא את ראשית התבואה לה'.
בִּיכּוּרִים הם הפירות הראשונים של השנה משבעת המינים שהתברכה בהם ארץ ישראל. מצווה מהתורה להביא את הביכורים לביתהמקדש ולהעניקם במתנה לכהנים על פי המסורת היהודית, היו מעלים את הביכורים אל הכהנים בירושלים מחג הקציר עד חג האסיף.
עדי ניסן.

# data[].attributes.attachment_link.title
הבאת ביכורים

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בשבועות

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בשבועות

# data[].attributes.body
מקור המנהג לאכילת מאכלי חלב בחג השבועות מוזכר כבר בספרי הראשונים. בספר "כל בו", אותו חיבר אחד מן הראשונים, נכתב: "נהגו לאכול דבש וחלב בחג שבועות מפני התורה שנמשלה לדבש וחלב כמו שכתוב (שיר השירים ד' יא') 'דבש וחלב תחת לשונך'".
המנהג התחיל כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם – יחד עם סירי הבישול – הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.
רוני חיימוב

# data[].attributes.headline
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.body
המושג שבחרתי הוא " תיקון ליל שבועות" . תיקון ליל השבועות הוא כינוי  לסדר לימוד המיועד ליל חג השבועות. מקור השם הוא באמרית ופירוש המילה בעיברית היא " קישוט" ( הכוונה היא כשאנשים שאומרים "תיקון" הם המקשטים את הכלה במהלך הלילה לקראת כניסתה לחופה למחרת). חג השבועות נמשך כול הלילה, לפי המסורת . המנהג מספר שבספר שהופץ לרבים במאה השלוש עשרה ומאז נפוץ המנהג ברוב קהילות ישראל.
הדר קרימנצקי

# data[].attributes.headline
אכילת מאכלים חלב ודבש

# data[].attributes.subject
אכילת מאכלים חלב ודבש

# data[].attributes.body
מקור המנהג הוא ככל הנראה ביהדות צרפת ואשכנז של שלהי ימי הביניים. המקור הידוע הראשון שמזכירו הוא רבינו אביגדור צרפתי, מבעלי התוספות אשר חי בצרפת במאה ה-13. המקור האשכנזי הקדום למנהג מופיע בחיבור אנונימי, ככל הנראה מהמאה ה-14, שמביא ממנהגי המהר"ם מרוטנבורג: "נהגו לאכול בו כל מיני מאכלים מתוקים כגון דבש וחלב משום (הנאמר בפסוק) "דְּבַשׁ וְחָלָב תַּחַת לְשׁוֹנֵךְ" (שיר השירים פרק ד פסוק יא),ונדרש על מתן תורה".
ויקה לזוטינה

# data[].attributes.attachment_link.title
מאכלי חלב ודבש

# data[].attributes.headline
תיקון ליל שבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל שבועות

# data[].attributes.body
תיקון ליל שבועות הוא כינוי לסדר לימוד המיועד לליל חג השבועות, תיקון זה כולל התחלות וסיומים של פרקי התורה ובנוסף משמש לציון לימוד התורה המסורתי בליל חג השבועות הנמשך כל הלילה. על פי המסורת, התורה ניתנה לעם ישראל בבוקר חג השבועות והלימוד הוא ההכנה ליום מתן התורה. מקור המנהג בספר הזוהר שהופץ לרבים במאה השלוש עשרה ומאז הפצתו נפוץ המנהג ברוב קהילות ישראל.
מקור השם הוא מהמילה הארמית תיקון שפירושה בעברית הוא קישוט והכוונה היא שהאנשים שאומרים את התיקון הם השושבינים המקשטים את הכלה שלמעשה הכלה היא התורה
אפיק באקי

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.body
המנהג מוזכר כבר בספרים הראשונים. לדוגמא: בספר ״כל בו״ שבו נכתב: ״נהגו לאכול דבש וחלב בחג השבועות מפני התורה שנמשלה לדבש וחלב כמו שכתוב: ׳דבש וחלב תחת לשונך׳ (שיר השירים ד׳,יא׳)״. כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אותן ההנחיות, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, וזאת אומרת שכל הבשר שלהם – יחד עם סירי הבישול – הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.

שבועות נקרא גם כ- ״חג מתן תורה״,  וביום זה, בשנת 1,314 לפני הספירה, אירע מעמד הר סיני. בסוף מעמד הר סיני, משה עלה אל ההר, ארבעים יום וארבעים לילה על מנת לקבל את התורה. וזו המשמעות המקורית חג השבועות.

יובל רובינשטיין.

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב

# data[].attributes.body
לאכילת מאכלי חלב בחג השבועות מוזכר כבר בספרי הראשונים. בספר "כל בו", אותו חיבר אחד מן הראשונים, נכתב: "נהגו לאכול דבש וחלב בחג שבועות מפני התורה שנמשלה לדבש וחלב כמו שכתוב (שיר השירים ד' יא') 'דבש וחלב תחת לשונך'".
כל ילד קטן יודע ששבועות הוא החג ההוא, נו, עם מוצרי החלב. החג של תנובה ושל עוגות הגבינה. החג שבו מפרסמים העיתונים תמונות ילדות קטנות עם שמלות לבנות בתוך שדה שיבולים. החג שבו שרים "סלינו על כתפינו" ומשפריצים מים. החג שבו מדברים על רות המואבייה ועל גיורים למיניהם. כל זה פולקלור יפה ונחמד, אבל בשורה התחתונה מדובר בחג מתן תורה. ביום זה, ארבעים ותשעה ימים אחרי שיצאו בני ישראל ממצרים, בשנה 1,314 לפני הספירה, אירע מעמד הר סיני. בסופו עלה משה אל ההר, למשך ארבעים יום וארבעים לילה, על מנת לקבל את התורה. זו המשמעות המקורית של חג השבועות.

# data[].attributes.body
חג הקציר: משום שבתקופה הסמוכה לחג זה היה מתבצע קציר החיטים שהיה מובא ל-ה' בתור מנחה. "וחג הקציר ביכורי מעשיך אשר תזרע בשדה".

# data[].attributes.body
תיקון ליל השבועות
מקור המנהג הוא בספר הזוהר.
שם מופיעה המילה "תיקון" שפירושה בעברית " קישוט".הכוונה שאנשים שאומרים את התיקון הם מקשטים את הכלה(התורה),במהלך הלילה לקראת כניסתה לחופה למחרת הבוקר,בעת קריאת עשרת הדיברות.
"תיקון" מלשון התכוננות לקבלת התורה שהיהודי אמור להרגיש כל שנה מחדש ביום בו ניתנה התורה. התיקון כינוי לסדר לימוד המיועד לליל חג השבועות,הכולל התחלות וסיומים של פרקי התורה ובנוסף משמש לציון לימוד התורה בליל חג השבועות הנמשך כל הלילה.
איתי טבריה

# data[].attributes.headline
אכילת מאכלי חלב בשבועות

# data[].attributes.subject
אכילת מאכלי חלב בשבועות

# data[].attributes.body
התורה נמשלה לחלב, כפי שאומר הפסוק: "דבש וחלב תחת לשונך" (שיר השירים ד, יא). בדיוק כפי שהחלב יכול לסעוד ולקיים את הגוף האנושי (הנקת תינוק), כך גם התורה מספקת את התזונה הרוחנית הדרושה לנשמת האדם.
הטעם המפורסם הוא שבגלל שעם ישראל קיבל תורה, הם קיבלו את כל הדינים וההלכות של שחיטה ואכילה. אחרי קבלת תורה הם לא היו יכולים להשתמש בכלים כדי לבשל בחג השבועות - מעתה היה עליהם להכשיר את כל הכלים. לכן הם אכלו מאכלי חלב כי הכנתם קלה ולא מחייבת שימוש בכלים שהתבררו כלא כשרים.
עידן דן.

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בשבועות

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בשבועות

# data[].attributes.body
אכילת מאכלי חלב בחג השבועות מוזכר כבר בספרי הראשונים. בספר "כל בו", שם נכתב: "נהגו לאכול דבש וחלב בחג שבועות מפני שהתורה שנמשלה לדבש וחלב כמו שכתוב בשיר השירים ד' "דבש וחלב תחת לשונך'".,
בנוסף, כשעם ישראל קיבל תורה, הם קיבלו את כל הדינים וההלכות של שחיטה ואכילה. אחרי קבלת תורה הם לא היו יכולים להשתמש בכלים כדי לבשל בחג השבועות - מעתה היה עליהם להכשיר את כל הכלים. לכן הם אכלו מאכלי חלב כי הכנתם קלה ולא מחייבת שימוש בכלים שהתבררו כלא כשרים.
שירז לביא

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא שנמצא בחלק "הכתובים" והיא כאחד מחמש המגילות שהם רות , שיר השירים , איכה , אסתר וקהלת .
מגילת רות מתרחשת בתקופת "הקציר"
בנוסף נהוג לקרוא אותה ( מגילת רות ) בחג השבועות לפי המסורת היהודית .
משמעות של המגילה זה קבלת התורה .
ירין סדיקוב
לא הצלחתי להשים תמונה

# data[].attributes.headline
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.subject
אכילת מוצרי חלב בחג

# data[].attributes.body
כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם – יחד עם סירי הבישול – הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.
עם קבלת התורה שתיארה את ארץ ישראל כ"ארץ זבת חלב ודבש" (שמות ג, יז) [על פי הפירוש הפשוט שחלב הוא חלב מן החי (ראה מכילתא דרשב"י יג, ה לפירוש אחר), הותרה לבני ישראל אכילת מוצרי חלב. במלים אחרות, באותו יום שהבשר שלהם נאסר, החלב הותר. הם אכלו מאכלי חלב באותו חג שבועות ראשון, וגם אנחנו אוכלים זאת היום.

עדן ריידמן ח4

# data[].attributes.body
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.
וכיום אנחנו חוגגים את יום המים בשבועות וזה נהיה מסורת של הילדים.

לא הצלחתי לשים תמונה

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא, בתנ"ך היהודי בחלק הכתובים, והיא כאחד מחמש המגילות שהם: שיר השירים,רות, איכה, קהלת, ואסתר.
מגילת רות מתרחשת  בתקופת הקציר שזו גם התקופה של חג השבועות וגם על פי הנאמר בתחילתו מתאר הספר מעשה שאירע בתקופת השופטים בקרב חוקרי המקרא חלוקות הדעות באשר לתיארוכו.
אליאן דנינו .

# data[].attributes.headline
מגילת רותמנהג זה

# data[].attributes.body
מגילת רות
מנהג זה נקבע בבבל במאה ה-8 לספירה,
המנהג לקרוא לחג השבועות מגילת רוצ מתבסס על סיפור המגילה סיפורה של רות המואבייה, בחג השבועות קוראים את מגילת רות מכמה סיבות,
א. דוד המלך נפטר בחג שבועות, והמגילה מסופרים ייחוסו.
ב.סיפור המגילה התרחש בתחילת קציר שעורים- בתקופת חג שבועות, רצו החכמים לזרז את העם במצוות הקשורות לתבואה, לכן קוראים את מגילת רות לראות כמה חשובות המצוות.
ג.ללמוד מה היא גדולה מה ה’ נתן לנו.
ד. זכויות הנשים, במגילת רות הגיבורה הראשית היא בת אז יש במגילה זאת מעצמה נשית.
איתי רובינשטיין ח4

# data[].attributes.body
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יינזק בכל השנה.

צורה נוספת למנהג זה הייתה על ידי הלנת מים בפחים תחת כיפת השמים, ובאשמורת השלישית, משתמשים במים אלו כסגולה לכאבי עיניים או לשאר מחלות.

חלק מרבני צפון אפריקה התנגדו לקיום מנהגים אלו.

ניקול אפריאט

# data[].attributes.headline
הבאת ביכורים

# data[].attributes.subject
הבאת ביכורים

# data[].attributes.body
ביכורים הם הפירות הראשונים של השנה משבעת המינים שהתברכה בהם ארץ ישראל. מצווה מהתורה להביא את הביכורים לבית המקדש ולהעניקם במתנה לכהנים. על פי המסורת היהודית, היו מעלים את הביכורים אל הכהנים בירושלים מחג הקציר (שבועות) עד חג האסיף (סוכות).
הילי סננס

# data[].attributes.headline
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.body
תיקון ליל שבועות הוא כינוי לסדר לימוד המיועד ללילה של חג השבועות. לפי המסורת, התורה ניתנה לעם ישראל בבוקר של חג השבועות והלימוד הוא ההכנה ליום מתן התורה. מקור המנהג בספר הזוהר שהופץ לרבים במאה השלוש עשרה ומאז נפוץ המנהג ברוב קהילות ישראל. השם תיקון ליל שבועות הגיע מספר הזוהר, שם מופיעה המילה הארמית "תיקון", שפירושה בעברית- "קישוט". הכוונה היא שהאנשים שאומרים את התיקון הם השושבינים המקשטים את הכלה- התורה. כלומר, כשהם קוראים את התיקון במהלך הלילה הם כביכול מקשטים את התורה, לקראת כניסתה לחופה למחרת בבוקר, כשקוראים את עשרת הדיברות.
נועה דואק

# data[].attributes.attachment_link.title
שבועותתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתתת

# data[].attributes.body
א. בחרתי במושג- "חג מתן תורה".
ב. מקור המנהג- חג השבועות (המכונה במקרא גם חג הקציר או יום הביכורים) הוא חג ביהדות, השני מבין שלוש הרגלים. החג חל יום לאחר סיום ספירת העומר בת שבעת השבועות, ובלוח העברי הקבוע חל תמיד בו' בסיוון. החג חל יום אחד בארץ ישראל ויומיים בחוץ לארץ.
ליטל ז'יגון

# data[].attributes.headline
חג מתן תורה , שם זה אינו מופיע בתורה והוא ניתן בעקבות המסורת לפיה ביום זה נערך מעמד הר סיני , שבו אלוקים התגלה אל עם ישראל סביב להר במעמד נבואי - היסטורי חד פעמי והורה להם את עשרת הדברות , החקוקים על לוחות הברית שהושמו במשכן . 

# data[].attributes.subject
חג מתן תורה , שם זה אינו מופיע בתורה והוא ניתן בעקבות המסורת לפיה ביום זה נערך מעמד הר סיני , שבו אלוקים התגלה אל עם ישראל סביב להר במעמד נבואי - היסטורי חד פעמי והורה להם את עשרת הדברות , החקוקים על לוחות הברית שהושמו במשכן . 

# data[].attributes.body
אסתי אסרף

# data[].attributes.body
חג המים או מי ישועות הוא מנהג שמקורו בקרב הקהילה היהודית בצפון אפריקה ומתקיים בחג השבועות, במסגרתו שופכים מים איש על רעהו, או ששופכים מים מהגגות על עוברים ושבים. סיבת התזת המים היא על פי האמונה העממית כי האדם ששפכו עליו מים בשבועות לא יפגע בכל השנה.
נועה לוי.

# data[].attributes.body
מגילת רות היא ספר מספרי המקרא שנמצא בחלק "כתובים". המגילה מתרחשת בתקופת ה"קציר", רות מלקטת בשדה. בנוסף במגילת רות מסופר על קבלת התורה. לכן קוראים את מגילת רות בשבועות.
המשמעות של מגילת רות זה קבלת התורה, במגילת רות, רות קיבלה את התורה בהתמסרות מוחלטת למרות שבהתחלה הייתה גויה.
ליהי כהן

# data[].attributes.headline
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.subject
תיקון ליל השבועות

# data[].attributes.body
תיקון ליל שבועות הוא כינוי לסדר לימוד המיועד לליל חג השבועות, הכולל התחלות וסיומים של פרקי התורה ובנוסף משמש לציון לימוד התורה המסורתי בליל חג השבועות הנמשך כל הלילה. על פי המסורת, התורה ניתנה לעם ישראל בבוקר חג השבועות והלימוד הוא ההכנה ליום מתן התורה. מקור המנהג בספר הזוהר שהופץ לרבים במאה השלוש עשרה ומאז נפוץ .המנהג ברוב קהילות ישראל
אדיר ברוקס