# data[].attributes.attachment_link.title
Привітання з днем дружби 2024. З днем друзів. З Міжнародним днем дружби.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
день військово морських сил

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні сьогодні відзначають День Військово-Морських Сил ЗСУ

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
день військ ппо

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
До 2007-го року в першу неділю липня в Україні відзначався День Військ Протиповітряної оборони. Це свято було встановлено Указом Президента України № 602/97 за заслуги Військ ППО у забезпеченні обороноздатності держави. Потім, згідно Указу Президента України Віктора Ющенка № 579/2007 від 27-го червня 2007-го року "Про День Повітряних Сил збройно Сил України" це професійне військове свято зникло зі сторінок національного українського календаря, проте як і раніше відзначається багатьма кадровими військовими, але вже не на офіційному рівні.

Війська Протиповітряної оборони Збройних Сил України складають Систему протиповітряної оборони держави і виконують певні завдання у взаємодії з військово-повітряними Силами, військами Протиповітряної оборони Сухопутних військ, силами і засобами протиповітряної оборони Військово-морських Сил і Прикордонних військ України. Структурними складовими Військ ППО є зенітні ракетні війська, радіотехнічні війська і винищувальна авіація, а також війська зв'язку, спеціальні частини, підрозділи забезпечення та військово-навчальні заклади.

Війська ППО є видом Збройних Сил України і призначені для попередження про напад повітряно-космічного противника, захисту важливих адміністративно політичних центрів і прикриття промислово економічних районів, угруповань Збройних Сил, важливих військових та інших об'єктів від ударів з повітря. У мирний час вартові неба України здійснюють бойове чергування з охорони державного кордону країни в повітряному просторі та контролюють перельоти повітряних суден через державний кордон, загальна довжина якої з 9-ма країнами світу становить 7698 кілометрів.

Цілодобово бойове чергування несуть близько 2500 військовослужбовців. Протягом доби здійснюється радіолокаційне супроводження більш 400 літальних апаратів, а за місяць ця цифра сягає 12-13 тисяч.

Сьогодні в Військах Протиповітряної оборони 9 частин мають почесні найменування. Десять військових частин нагороджено бойовими орденами, а ще дев'яти вручені бойові прапори. У штабі Військ ППО служить єдина жінка-полковник у Збройних Силах України - Тетяна Корсунь.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
липень 2024 день військ протиповітряної оборони україни поточний календарний рік календар свято україна подія пам’ятний день дата святкування історія листівка вітання шпалери картинки фото робочий стіл традиція національні офіційні свята українські новини українське ділове мовлення

# data[].attributes.attachment_link.title
День Військ Протиповітряної оборони України

# data[].attributes.attachment_link.description
Липень 2024. День Військ Протиповітряної оборони України. Знаменні та визначні дати поточного року. Календар свят, подій і пам'ятних дат України. Державні і національні свята, традиційні і офіційні українські свята. Історія і опис святкування. Вітання і листівки до свят. Шпалери на робочий стіл на свято. Українське ділове мовлення. Українські новини

# data[].attributes.headline
Підручники для 11 класу 2023-2024 р.р. повторне видання (історія)

# data[].attributes.subject
Підручники для 11 класу 2023-2024 р.р. повторне видання (історія)

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
всесвітній день без тютюну

# data[].attributes.attachment_link.title
Всесвітній день без тютюну

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
День словянської писемності та культури

# data[].attributes.attachment_link.title
День слов'янської писемності і культури. Кирило і Мефодій. Вікторина

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
день вишиванки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український світ

# data[].attributes.attachment_link.title
День вишиванки. Історія свята, традиції святкування.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
день памяті та перемоги 2024

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НУШ Дистанційні уроки Літвінцева Наталя

# data[].attributes.attachment_link.title
8 травня - День пам’яті та перемоги над нацизмом у Другій світовій війні (1939-1945 роки)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Костянтин Голобородов

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітнє відео до Дня Європи (9 травня)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Вища школа адвокатури НААУ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
вся наша свобода залежить від свободи преси"
3 травня 2023 року відзначається 30-та річниця Всесвітнього дня свободи преси. З часу його проголошення у 1993 році минуло три десятиліття, за які ми стали свідками значного піднесення на шляху до досягнення вільної преси та свободи вираження поглядів у всьому світі.

Завдяки стрімкому розвитку інформаційних та цифрових технологій поширення інформації та її споживання вийшли на зовсім інший рівень. Преса - це той рушій прогресу, який дає нам можливість бути у курсі всіх важливих, резонансних, надзвичайних та, на жаль, трагічних новин. Однак сьогодні свобода ЗМІ та безпека журналістів зазнають дедалі частіше обмежень та нападів, що безумовно впливає на реалізацію інших прав людини.

Тому привернення уваги до цієї дати є надзвичайно важливим, щоб вкотре наголосити на необхідності захисту свободи вираження поглядів як однієї з важливих засад демократичного суспільства та одну з базових умов його прогресу та самореалізації кожного.

3 травня слугує нагадуванням урядам про необхідність дотримуватися своїх зобов'язань щодо свободи преси. Це також день роздумів серед працівників ЗМІ над питаннями свободи преси та професійної етики. Це можливість для того, щоб:

* по-перше, відзначити фундаментальні принципи свободи преси;

* по-друге, оцінити стан свободи преси в усьому світі

* по-третє, захистити ЗМІ від посягань на їхню незалежність і віддати данину пам'яті журналістам, які загинули при виконанні своїх професійних обов'язків.

Чому світова спільнота відзначає день преси саме 3 травня?

Саме 3 травня 1991 року на семінарі ЮНЕСКО у місті Віндгук (Намібія) була підписана Віндгукська декларація.

Декларація Віндгука - це виклад принципів вільної преси, сформульованих журналістами газет Африки під час семінару ЮНЕСКО "Сприяння розвитку незалежної та плюралістичної африканської преси" у Віндгуку, Намібія, яка проходила з 29 квітня по 3 травня 1991 року. Віндгукська декларація була схвалена Генеральною Генеральна конференція ЮНЕСКО на своїй двадцять шостій сесії (1991).

Документ закликає до вільних, незалежних, плюралістичних засобів масової інформації в усьому світі, характеризуючи вільну пресу як невід'ємну складову демократії та фундаментальне право людини.

Рішенням 48/432 від 20 грудня 1993 року Генеральна Асамблея ООН проголосила 3 травня Всесвітнім днем свободи преси Днем свободи преси. Відтоді він відзначається щороку 3 травня, в річницю прийняття Декларації Віндгукської декларації.

Право на свободу вираження поглядів в міжнародному правовому просторі

Свобода вираження поглядів є основоположним правом людини, як зазначено в статті 19 Загальної декларації прав людини: "Кожна людина має право на свободу переконань і на вільне їх виявлення; це право включає свободу безперешкодно дотримуватися своїх переконань і свободу шукати, одержувати і поширювати інформацію та ідеї будь-якими засобами і незалежно від державних кордонів".

Свобода вираження поглядів закріплена на рівні статті 10 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Хоча це право є відносним, оскільки передбачає випадки його обмеження, проте вони повинні чітко тлумачитись, та потреба в таких обмеженнях має бути переконливо встановлена.

Предмет пункту другого статті 10 застосовується не тільки до "інформації" чи "ідей", які були отримані зі згоди чи розгля-даються як необразливі чи як малозначущі, але й до тих, які можуть ображати, шокувати чи непокоїти. Такими є вимоги плюралізму, толерантності та відкритості думок, без чого неможливе "демократичне суспільство".

Преса відіграє істотну роль у демократичному суспільстві. І хоча вона не може переступати певні межі, зокрема, щодо репутації, прав інших осіб і необхідності запобігання розголошенню конфіденційної інформації, тим не менш, її обов'язком є передавати у спосіб, сумісний із її обов'язками та відповідальністю, інформацію та ідеї з усіх питань суспільного інтересу, включно з тими, що стосуються правосуддя. Не тільки на неї покладається завдання передавати таку інформацію та ідеї; громадськість також має право їх отримувати. Стаття 10 захищає не лише суть висвітлених ідей та інформації, але також і форму, в якій вони надаються. Журналістська свобода також включає можливість перебільшень або навіть провокацій.

Обмежуватися свобода вираження поглядів може лише у разі, якщо таке обмеження:

* встановлене законом;

* має легітимну мету, заради якої застосовувалось обмеженн;

* є необхідним у демократичному суспільстві.

Захист журналістів та підвищення їхньої безпеки має бути пріоритетом європейських урядів

Свобода ЗМІ та доступ до інформації сприяють досягненню ширшої мети розвитку - розширенню прав і можливостей людей. Цього можна досягти лише через доступ до точної, справедливої та неупередженої інформації, що представляє плюралізм думок, а також через засоби активної вертикальної та горизонтальної комунікації, таким чином беручи участь в активному житті громади.

Однак для того, щоб свобода вираження поглядів стала реальністю, має існувати

* правове та регуляторне середовище, яке дозволяє розвиватися відкритому та плюралістичному медіа-сектору;

* політична воля для підтримки сектору та верховенство права для його захисту;

* закони, що забезпечують доступ до інформації, особливо до інформації, що є суспільним надбанням;

* необхідні навички медіаграмотності серед споживачів новин, щоб критично аналізувати та синтезувати отриману інформацію, використовувати її у повсякденному житті та вимагати від медіа підзвітності за їхні дії.

У заяві з нагоди Всесвітнього дня свободи преси Генеральна секретарка Ради Європи Марія Пейчинович Бурич закликала європейські уряди зробити захист журналістики та безпеку журналістів та інших представників та представниць медіа політичним пріоритетом:

"Оскільки в багатьох європейських країнах журналісти та інші суб'єкти медіа дедалі частіше зазнають неправомірного тиску, залякування, насильства та інших форм втручання в їхню роботу, необхідно терміново розробити національні плани дій щодо безпеки журналістів. Урядам слід звернути увагу на необхідність посилення захисту журналістів, ефективного притягнення до відповідальності винних у злочинах проти них та підвищення обізнаності в наших суспільствах про вирішальну роль різноманітних і незалежних медіа для збереження справжньої демократії.

Нещодавно опублікований щорічний звіт за 2023 рік партнерів Платформи Ради Європи для захисту журналістики та безпеки журналістів "Війна в Європі та боротьба за право висвітлювати" демонструє тривожну тенденцію до постійного погіршення свободи медіа в деяких країнах. У зв'язку з цим тривожним сценарієм, Рада Європи розробила цілий арсенал стандартних інструментів, щоб надати керівництво урядам щодо гарантування безпеки журналістів, зокрема Рекомендацію Комітету міністрів 2016 року щодо захисту журналістики та безпеки журналістів та інших медіаучасників.

Тепер у центрі уваги має бути ефективне впровадження цих стандартів на практиці на національному рівні".

* United Nations. World Press Freedom Day 3 May. https://cutt.ly/h5BSoXJ

* День свободи преси: Генеральна секретарка закликає європейські держави захистити журналістику та підвищити безпеку журналістів. https://cutt.ly/y5BAMRj

# data[].attributes.attachment_link.title
3 травня - Всесвітній день свободи преси

# data[].attributes.attachment_link.description
вся наша свобода залежить від свободи преси" 3 травня 2023 року відзначається 30-та річниця Всесвітнього дня свободи преси. З часу його проголошення у 1993 році минуло три десятиліття, за які ми стали свідками значного піднесення на шляху до досягнення вільної преси та свободи вираження поглядів у всьому світі.

# data[].attributes.attachment_link.title
18 квітня–Міжнародний день пам'яток і визначних місць та День пам'яток історії та культури в Україні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український світ

# data[].attributes.attachment_link.title
7 квітня Всесвітній день здоров'я. Історія свята. Традиції святкування.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ГАНС ХРІСТІАН АНДЕРСЕН

(1805-1875)

Ганс Хрістіан Андерсен - датський казкар, романіст, поет і драматург - народився 2 квітня 1805 року в невеличкому провінційному містечку Оденсе в сім'ї чоботаря. Батько, незважаючи на свій фах, був людиною начитаною і свою любов до книги зумів передати Гансу Хрістіану. Потяг до творчості привів його в 1819 році до столиці, де він, живучи впроголодь, зміг закінчити школу й університет.

Перші три роки в Копенгагені Андерсен пов'язує своє життя з театром: робить спробу стати актором, пише трагедії та драми. У 1822 році виходить п'єса "Сонце ельфів", написана за давньоскандинавським сюжетом. Драма виявилася незрілим, слабким твором, але привернула увагу дирекції театру, з яким на той час співпрацював автор-початківець. Рада директорів домоглася для Андерсена стипендії й права безкоштовного навчання в гімназії. Сімнадцятирічний юнак потрапляє до другого класу латинської школи й, незважаючи на глузування товаришів, закінчує її.

У 1826-1827 роках виходять перші друковані вірші Андерсена, а в 1829 році він досить вдало випробовує себе в жанрі дорожніх нотаток - книжка "Подорож пішки від Хольмен-капалу до східного мису острова Амагер" вразила сучасників свіжістю світосприйняття, багатою фантазією й життєрадісним гумором. Мандрувати Андерсен любив протягом усього свого життя: він побував у Німеччині, Італії, Франції, Англії, Швеції, Португалії, Греції, Північній Африці, збирався до Америки. Його дорожні нотатки відзначалися точністю замальовок з натури в поєднанні з романтичною фантазією, мали пізнавальний й захоплюючий характер, були написані живою мовою. Спогади про подорож до Італії стали основою для написання першого роману Андерсена "Імровізатор" (1834). Усього в 30-ті роки XIX століття видатним датчанином було написано шість романів ("Імпровізатор", "О.Т.", "Тільки скрипаль" та ін. які мали незмінний успіх. Автора навіть порівнювали з В. Скоттом і В. Гюго. Але світове визнання йому принесли казки.

З 1835 року Андерсен починає періодично видавати казки, які в 1841 році увійдуть у книжку "Казки, що були розказані дітям". Ранні казки Андерсена - це, як правило, літературні переробки народних казок, які він сам чув у дитинстві ("Кресало", "Маленький Клаус і Великий Клаус", "Принцеса на горошині", "Дикі лебеді", "Свинопас" та ін.). Сюжет "Нового вбрання короля" було запозичено з іспанського джерела. А от "Дюймовочка", "Русалочка", "Калоші щастя", "Ромашка", "Стійкий олов'яний солдатик", "Оле Лукойє", хоча й дещо пов'язані з фольклором, все ж таки є авторськими творами. На тлі численних казкарів, яких породила епоха романтизму в різних країнах, казки Андерсена відрізняються відсутністю дидактичних основ і, як здавалося критикам XIX століття, відсутністю належної шани до королівських осіб, які в казках Андерсена ходять палацом у пантофлях (адже палац є їхнім домом), стелють постелі й варять гречану кашу. Казки Андерсена, з одного боку, є цілком антисоціальними, а з другого - мегасоціальними. Вони вийшли за межі свого століття, стали постійними супутниками людства через бачення датським казкарем вічного змісту будь-якої людини, нехай то буде король, королева, принцеса або селянин.

Символом творчості Андерсена вважається Русалочка, героїня однойменної казки (їй навіть встановлено пам'ятник у Данії). Народні сюжети, пов'язані з любов'ю між людиною і антропоморфною природною істотою, існують у різних народів (згадаймо поетичну драму Лесі Українки "Лісова пісня", яку теж було створено за фольклорними мотивами). Знав подібні легенди й датський фольклор. Але казка, яку було створено Андерсеном, набула особливого поетичного змісту. Русалочка втілює стихійні сили, від яких вже давно трагічно відокремилось людство. Русалочка, Дюймовочка, Гидке Каченя відображають протиріччя між трагічно-утилітарним світом людей і таємничими силами природи й творчості.

Всі романтичні герої Андерсена не відмовляються від своєї справжньої поетичної природи, хоч би як важко їм велося. Слово "справжній", взагалі, є ключовим в Андерсена. "Справжній" означає природний, істинний, правдивий. У "Калошах щастя" письменник обігрує вічну проблему незадоволення людей тим, що вони мають, споконвічні прагнення кращої долі. Нерозумний чиновник, який живе в ХЇХ столітті, мріє про середньовіччя. Зазнавши великого страху від здійснення власної мрії, чиновник повертається до свого віку і дякує Богові за те, що він не живе в середньовіччі. Іншим володарем Калош щастя стає простий солдат, який мріє зайняти командний пост, але, отримавши його, дуже хоче знову стати простим солдатом.

"Калоші щастя", з одного боку, вирішують філософську проблему щастя в дусі релігійного фаталізму (що є характерною рисою романтизму), з другого - іронізують з приводу ідеалізації середньовіччя, яка була вельми поширеною у колах романтиків (романтична іронія).

Андерсен є захисником простого й ясного погляду на світ, який, на його думку, і є справжнім. Такий погляд мають діти й художники. Тому саме малий хлопець стає відкривачем істини "У новому вбранні короля", тому й осміяно дурненьку принцесу зі "Свинопаса", яка погналася за дорогими іграшками й відмовилася від справжніх, природних, і тому чарівних троянди й солов'я. І справжня принцеса завжди буде принцесою, навіть в одязі жебрачки ("Принцеса на горошині"), тому що принцесою вона народилася (знову релігійний фаталізм).

Сорокові роки XIX століття стають новим і найвищим досягненням казкової творчості Андерсена. До збірки "Нові казки" (1844-1848) увійшли найзначніші й найвідоміші казки: "Снігова королева", "Гидке каченя", "Соловей", "Тінь", "Дівчинка з сірниками". Казки Андерсена стають більш ускладненими, глибокими, мають подвійного адресата: через захопливість фабули вони приваблюють дітей, а глибиною змісту - дорослих. Його казки написано простою мовою, наближеною до народної, і цим вони є близькими до дитячого розуміння. Але за удаваною простотою приховується філософський підтекст, який є незрозумілим дітям, але цікавить дорослих.

Чимало мотивів творчості Андерсена приєднуються до традиційних романтичних мотивів. Гидке каченя стає в один ряд з альбатросом Кольріджа й Бодлера, примушує згадати "Чайку" Чехова. Проблема трагічного життя обдарованої особистості набула особливої актуальності в епоху розвитку буржуазних настроїв. Гидке каченя одночасно є прекрасним лебедем, але зажирілі мешканці пташника цього не розуміють. Далі власної годівниці вони не бачать і власну рабську психологію вважають єдино правильною.

Казка "Тінь", найглибший філософський твір Андерсена, примикає до двох традицій, які існували в романтизмі. З одного боку, історія вченого, який спромігся шляхом раціонального експерименту відлучити від себе власну тінь, споріднює казку із творами Гофмана ("Крихітка Цахес", "Еліксири Сатани"), повістю Шаміссо "Неймовірні пригоди Петера Шлеміля", а також із знаменитим "Франкенштейном" Мері Годвін-Шеллі. Високодуховна й талановита людина, яка стала рабом тіні, сама накликала на себе біду. Не розуміючи справжньої суті природи, вчений поставився до власного експерименту занадто легковажно, відпустивши тінь в гості до сусідів. Він думав, що тільки він сам є самим собою, але людська психіка - річ таємнича, і про це неодноразово говорили романтики, розкриваючи тему двійництва. Тінь виявляється досить самостійною і зловредною істотою, яка руйнує долю свого колишнього господаря. Так через "дитячий" жанр казки Андерсен передає глибокі філософські думки.

Збірки останнього етапу творчості письменника вийшли під назвою "Історії" (1852-1855) та "Нові казки та історії" (1858-1872). Це справді були дивовижні історії про навколишній світ, риси реальності дедалі більше проникають у казки письменника, героями яких стають сучасники автора: звичайні люди зі своїми повсякденними турботами і проблемами, видатні вчені й художники. Андерсен хоче привернути увагу читача до майже казкових можливостей людини.

У 1855 році з'являється автобіографічна книжка "Пригоди мого життя", яка стала продовженням і доповненням першого варіанта автобіографії "Казка мого життя" (1847). Зі сторінок цих книжок постає образ видатної людини, великого фантазера, який зумів через усе своє життя пронести дитячу закоханість у таємничий світ казки й щедро поділитися цим зі своїми читачами.

Помер видатний датський письменник, засновник літературної казки, у віці сімдесяти років 4 серпня 1875 року в Копенгагені.

ОСНОВНІ ТВОРИ:

"Гидке каченя", "Соловей", "Дівчинка з сірниками", "Снігова королева", "Калоші щастя".

ЛІТЕРАТУРА: 1. Гренбек Б. Ханc Кристиан Андерсен. Жизнь. Творчество. Личность. - М., 1979.; 2. Брауде Л. Ю. Жизнь и творчество Ханса Кристиана Андерсена. - Л., 1973.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ганс Крістіан Андерсен: Біографія на УкрЛібі

# data[].attributes.attachment_link.description
Біографія Ганса Крістіана Андерсена - читати детальну інформацію про персону, історію життя та творчість

# data[].attributes.headline
30 БЕРЕЗНЯ - ГОДИНА ЗЕМЛІ

# data[].attributes.subject
30 БЕРЕЗНЯ - ГОДИНА ЗЕМЛІ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інтернет-радіо Holos fm • Internet Radio Holos fm

# data[].attributes.attachment_link.title
Павло Чубинський: маловідомі факти про автора тексту Державного Гімну «Ще не вмерла Україна»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Театр - це фабрика емоцій. З цієї фразою важко сперечатися. Адже кожен, хто хоча б раз був на виставі, байдужим до цього виду мистецтва не залишиться. Когось дійство на сцені вражає до глибини душі, а гра акторів змушує плакати чи сміятися, когось дивуватися, аплодувати, вимовляти такі любі кожному акторові слова: "браво", "на біс".

Міжнародний день театру відзначається щорічно з 1962 року. Засноване свято у Відні на IX конгресі Міжнародного інституту театру (MIT) при ЮНЕСКО. Діяльність MIT, згідно статуту, має бути спрямована на "зміцнення миру і дружби між народами, на розширення творчої співпраці всіх діячів світу".

Перші театри з'явились в Греції, згодом в Китаї, Індії, а в X столітті в Європі. Слово "театр" походить від грецького "theatron", і означає місце для видовищ, а також місце, призначене для показу драматичних творів мистецтва перед публікою.

У давній Греції театр став формуватися як мистецтво, встановлювалися чіткі визначення трагедії і комедії, а також інших театральних форм. В Україні театральне мистецтво бере початок з глибокої давнини, з прояву в народних іграх, танцях, піснях і обрядах.

Перший український стаціонарний театр відкрито у Львові в 1795 р., а за 24 роки з'явилася перша українська п'єса - "Наталка-Полтавка" Івана Котляревського. У Києві перший стаціонарний театр з'явився у 1806 р., в Одесі - 1809, в Полтаві - 1810.

XIX ст. ознаменувалося появою драматичних творів Івана Котляревського, Григорія Квітки-Основ'яненка, Тараса Шевченка. Українське акторське мистецтво поряд з театром набули виразних суспільно-громадських функцій, що сприяло піднесенню національної свідомості народу.

Підвалини саме українського театру заклав Марко Кропивницький, який створив "Театр корифеїв" - професійну театральну трупу. Він сам шукав і вчив своїх акторів: М. Заньковецьку, П. Саксаганського, М. Садовського, Г. Затиркевич-Карпинську. Репертуар не був особливо широким ("Наталка Полтавка", "Москаль-чарівник" Івана Котляревського, "Сватання на Гончарівці", "Шельменко-денщик" Григорія Квітки-Основ'яненка, "Назар Стодоля" Тараса Шевченка). Бракувало нових творів, в яких би відчувався подих сучасності. Їхніми авторами стали Марко Кропивницький, Михайло Старицький, Іван Карпенко-Карий, що одночасно були драматургами, режисерами і акторами.

В Україні з нагоди Міжнародного дня театру проводяться театральні фестивалі, артисти отримують нагороди та державні звання, а глядачі відвідують прем'єри вистав. Тож чи слухаємо ми оперу, чи насолоджуємося майстерністю і грацією артистів балету або з душевним трепетом стежимо за грою драматичних акторів, - ми завжди відчуваємо особливу атмосферу свята.

Традиційно цей день проходить під девізом "Театри як засіб взаєморозуміння та зміцнення миру між народами". День театру - це свято всіх працівників театру, а не тільки акторів, адже "театр починається з вішалки". Тут немає другорядних професій, тому цей день відзначають також режисери-постановники, продюсери, звукоінженери, сценаристи, світлотехніки, гардеробники та білетери.

Творці театрального мистецтва своє професійне свято за традицією відзначають безпосередньо на сцені. Актори у всьому світі дають свої найкращі спектаклі, влаштовують благодійні виступи і під час поклону із задоволенням приймають гучні аплодисменти та подарунки від глядачів. Крім виступів у театрі, традиційно влаштовують яскраві фестивалі, карнавали і концерти.

- Батьківщиною театрів заведено вважати Стародавню Грецію.

- Арена ді Верона в Італії працює з 30 року до нашої ери. Він являє собою амфітеатр, в якому можуть розміститися 16 тисяч глядачів. В сучасний час він продовжує свою роботи, проте сезонно, коли Італію відвідують імениті виконавці.

- В австрійському місті Філа знаходиться найменший театр у світі. Він вміщує всього 8 осіб, а його сцена має розміри 1,3 метра на 1,3 метра.

- У японському театрі костюми і маски, які носять актори, передаються з покоління в покоління. Самі ж сюжети наповнені розповідями про самураїв.

- Театр Мінак просто неба у Корнуолі відомий у всьому світі. Головною декорацією, на тлі якої проходять спектаклі, є мальовничий простір Атлантичного океану. А першою виставою у 1932 році на сцені театру стала "Буря" Шекспіра.

- У стародавні та середні століття жінкам не дозволялося бути актрисами театру, а всі жіночі ролі виконували чоловіки, переодягнені в жінок. В античні часи жінкам заборонялося навіть відвідувати театр.

- Місто Брегенц в Австрії щорічно на фестивалі опери приймає трупи оперних театрів усього світу. Головна прикраса цього фестивалю - велика плаваюча сцена з грандіозними декораціями, які постійно змінюються.

- Сучасні серіальні фільми - не винахід нашого часу. У давнину на Сицилії ставилися вистави, які тривали по року. Щовечора глядачі збиралися в театрі, щоб подивитися продовження.

- Театр, який місцеві жителі ласкаво називають "яйце", побудували за проєктом французького архітектора Поля Андрьо та заходиться в Пекіні. Перша вистава відбулася у 2007 р. Три головні зали театру можуть вмістити 6,5 тисяч глядачів. Він також є головною сценою знаменитої пекінської опери.

Багато століть театральне мистецтво не втрачає своєї популярності, а навпаки - розвивається і дарує глядачу радість. Театр має виняткове етичне і художнє значення, несе в суспільство ідеї гуманізму і добра, сприяє формуванню естетичного смаку та розширенню кругозору.
Корисні посилання:
Всесвітній день театру.

URL: https://www.bsmu.edu.ua/blog/vsesvitnij-den-teatru/

Міжнародний день театру.

URL: https://www.work.ua/holidays/theater-day/

Міжнародний день театру.

URL: https://nubip.edu.ua/node/73750

Міжнародний день театру.

URL: https://www.youtube.com/watch?v=8xcMR849D-A

27 березня - Міжнародний день театру.

URL: http://lib.idgu.edu.ua/den-teatru/

Матеріали підготувала ст. викладачка кафедри Третяк О.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
27 березня - Міжнародний день театру

# data[].attributes.attachment_link.description
Театр - це фабрика емоцій. З цієї фразою важко сперечатися. Адже кожен, хто хоча б раз був на виставі, байдужим до цього виду мистецтва не залишиться. Когось дійство на сцені вражає до глибини душі, а гра акторів змушує плакати чи сміятися, когось дивуватися, аплодувати, вимовляти такі любі кожному акторові слова: "браво", "на біс".

# data[].attributes.headline
Підручники для 11 класу 2023- 2024 р.р. повторне замовлення 

# data[].attributes.subject
Підручники для 11 класу 2023- 2024 р.р. повторне замовлення 

# data[].attributes.headline
Підручники для 11класу 2023- 2024р.р. конкурсний відбір

# data[].attributes.subject
Підручники для 11класу 2023- 2024р.р. конкурсний відбір

# data[].attributes.headline
Підручники для 7 класу 2023 - 2024

# data[].attributes.subject
Підручники для 7 класу 2023 - 2024

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Фонд Вікімедіа

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Учасники проектів Вікімедіа

# data[].attributes.attachment_link.title
День Землі — Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Матеріал з Вікіпедії — вільної енциклопедії.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бібліотека ХНЕУ ім. С. Кузнеця

# data[].attributes.attachment_link.title
210 років від дня народження Тараса Григоровича Шевченка. Найкрасивіший пам'ятник світу - в Харкові

# data[].attributes.headline
210 років Т.Г. Шевченку

# data[].attributes.subject
210 років Т.Г. Шевченку

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Національна Асамблея людей з інвалідністю України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
3 березня проводять Всесвітній день слуху. Відзначається з 2007 року з метою підвищення обізнаності про те, як запобігти глухоті і втраті слуху. До 2016 року він був відомий як Міжнародний день вуха. Ці березневі заходи у першій декаді місяця мають щорічний характер.

Якщо ви часто підіймаєте гучність, хоча раніше вам було чутно нормально і на звичному рівні

Пропускаєте частини розмови під час спілкування

Часто просите людей повторити те, що вони сказали

У вас виникає дзвін у вухах

Або навпаки постійно звучить "приглушений шум"

Неодмінно перевірте свій слух.

Сьогодні Світовий день слуху - хороша нагода нагадати, що наша здатність чути дуже важлива. І її варто берегти.

У світі живе близько 466 мільйонів людей з порушенням слуху. З прогнозами ВООЗ до 2050 року їх кількість може зрости майже удвічі.

Частина людей, що не чують, мають поганий слух від народження. В цьому випадку причинами втрати здатності чути можуть бути спадкові та неспадкові генетичні фактори, а також ускладнення під час вагітності чи пологів (до прикладу, інфекційні хвороби матері під час вагітності чи низька маса тіла дитини при народженні). Ще одна поширена причина - застосування деяких ліків під час вагітності (аміноглікозидів, цитотоксичних препаратів, діуретиків).

60% випадків втрати слуху серед дітей до 15 років викликані причинами, яким можна запобігти. Це інфекційні захворювання, такі як свинка, кір, краснуха, менінгіт та хронічний отит середнього вуха. Майже третина усіх випадків погіршення слуху у дітей викликані саме цими хворобами.

Інші причини втрати слуху здебільшого пов'язані з надмірним шумом - прослуховуванням музики на високій гучності чи виникають як наслідок частого відвідування шумних місць.

Тому час від часу перевіряти слух рекомендується усім. В групі ризику знаходяться люди, віком старші 50-ти років, люди, що працюють в шумних місцях, слухають музику на високій гучності протягом тривалого періоду часу та мали хронічні вушні інфекції.

Крім того, деякі люди можуть бути більш чутливими до шуму. Певні хронічні хвороби, як-от діабет, а також куріння - є значними факторами ризику, які можуть сприяти проблемам зі слухом.

Що робити, аби мінімізувати ризики погіршення слуху:

Вакцинуйте дітей за календарем профілактичних щеплень (зокрема - щеплення від кору, краснухи та свинки).

Обстежуйтеся у лікаря та обстежуйте дітей, адже він, наприклад, може вчасно виявити отит у дитини та швидко надати необхідну допомогу.

Застосовуйте ліки за призначенням і під контролем лікаря. Деякі з них можуть мати негативний вплив на слух.

Слідкуйте за гігієною звуку - не слухайте дуже гучно музику протягом тривалого періоду часу, на концертах не стійте близько до джерела шуму, наприклад, одразу поруч біля динаміків, робіть паузи, якщо знаходитесь в шумному місці.

Уникайте негативного впливу гучних звуків та шуму від обладнання на робочих місцях. Для цього використовуйте спеціальні вкладки для вух. В залежності від матеріалу та якості прилягання, вони здатні поглинати шум від 5 до 45 децибелів.

Ви можете перевіряти слух самостійно. Для цього існують різні онлайн тести та додатки. Як приклад - тут можна пройти такий тест. Або завантажити додаток від ВООЗ, який дозволяє перевіряти слух та зберігає ваші результати.

Якщо відчуваєте, що слух погіршився - негайно зверніться до лікаря. Що швидше ви це зробите, то вищі будуть шанси його вберегти.

Пам'ятайте, погіршення слуху матиме негативний вплив на якість вашого життя. Зокрема з його втратою спілкування може стати набагато важчим, ніж прочитати те, що написано на зображенні до цієї публікації.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 березня - Всесвітній день слуху | Національна Асамблея людей з інвалідністю України

# data[].attributes.attachment_link.description
3 березня проводять Всесвітній день слуху. Відзначається з 2007 року з метою підвищення обізнаності про те, як запобігти глухоті і втраті слуху. До 2016 року він був відомий як Міжнародний день

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Український світ

# data[].attributes.attachment_link.title
3 березня Всесвітній день дикої природи. Історія свята. Традиції святкування.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Мала Сторінка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щорічно 3 березня в усіх країнах відзначається Всесвітній день письменника - професійне свято літераторів (World Day of the writer). Повна назва цього свята Всесвітній день миру для письменника. Це свято відзначається не лише письменниками, а вважається професійним святом усіх представників "четвертої влади". В урочистостях беруть участь літературні асоціації і об'єднання, редактори, коректори, критики, культурологи, журналісти, викладачі, студенти та випускники філологічних навчальних закладів, любителі читання. Крім того, часто до цього дня приурочені церемонії вручення різних літературних премій і вшанування літературних діячів, які найбільш відзначилися.

Хоч професія письменника з'явилася багато століть назад, майстри слова отримали своє свято лише у 1986 році на засіданні 48 конгресу Міжнародного ПЕН-клубу. Відтоді Всесвітній день письменника відзначають щорічно 3 березня.

Тарас Шевченко за своє життя написав 237 віршів і поем, Олександр Дюма-батько - 420 романів, Микола Гоголь працював над створенням "Мертвих душ" тільки стоячи, а Михайлу Булгакову знадобилося 12 років на написання роману "Майстер і Маргарита". Сьогодні в світі налічується близько 150-200 тисяч професійних письменників, і пишуть вони більш ніж 150 мовами.
З цих нечисленних фактів зрозуміло - професія письменника нелегка, багатогранна і заслуговує глибокої поваги. Саме тому і був створений Всесвітній день письменника. Його святкування ініціював ПЕН-клуб (PEN International) - правозахисна організація, яка об'єднує професійних письменників, які працюють у різних жанрах літератури.
Всесвітній день письменника відзначають не лише романісти, прозаїки, поети, памфлетисти, публіцисти, фантасти, фейлетоністи, новелісти, есеїсти та інші майстри слова. Його по праву вважають своїм журналісти, історики та блогери. У цей день вони збираються, щоб обговорити тенденції сучасної літератури, нагородити найталановитіших авторів, послухати нові вірші та уривки романів своїх колег.

Рішення про відзначення такого свята було прийнято на 48 конгресі Міжнародного ПЕН-клубу, який відбувся в 1986 році. ПЕН-клуб був заснований в Лондоні в 1921 році. Назва організації - абревіатура, утворена першими буквами англійських слів Poets - поети, Essayists - есеїсти, Novelists - романісти. Цікаво, що абревіатура в даному випадку співпадає зі словом pen - в перекладі з англійської - ручка.
Ідея створення організації належить англійській письменниці Кетрін Емі Доусон-Скотт. Першим президентом ПЕН-клубу став відомий англійський письменник Джон Голсуорсі. В 1923 році відбувся перший міжнародний конгрес ПЕН-клубу в Лондоні, в той час ПЕН-центри були створені в 11 країнах світу. Сьогодні подібні центри діють в 130 країнах. ПЕН-клуб виступає на захист принципів свободи інформації всередині кожної країни та між усіма країнами.

Як святкують Всесвітній день письменника?

- Письменники, літератори та їхні друзі збираються на заходи, де діляться своїми досягненнями.
- Влаштовуються презентації нових праць.
- Письменники отримують подарунки від своїх колег та шанувальників.
- Автори дарують свої книги бібліотекам та читальним залам.

Висловлювання відомих людей про письменницьку працю:

- "У письменника тільки і є один учитель: самі читачі" (Микола Гоголь).

- "Той, хто не сподівається мати мільйон читачів, не повинен писати ані рядка" (Йоганн Гете).

- "Найбільше вміння письменника - вміти викреслювати. Хто вміє і може викреслювати своє, той далеко піде" (Федір Достоєвський).

- "Бути цікавим - перший обов'язок маловідомого автора. Право бути нудним мають тільки ті письменники, які вже прославилися" (Едмунд Берк).

- "Література - це таке заняття, при якому потрібно знову і знову доводити, що у тебе є талант, людям, позбавленим будь-яких талантів" (Жюль Ренар).

Тож сердечно вітаємо наших знаних письменників, молодих авторів, а також - усіх, хто мріє стати письменником, і вже зараз робить свої перші кроки.

Пропонуємо читачеві великий вибір дитячих віршів за різною тематикою найвідоміших авторів. Читайте також байки, оповідання, українські народні казки та казки різних народів світу, романи, повісті та п'єси для дітей.

У розділі "Художня література - мистецтво слова" знайдете багато творів, написаних відомими авторами на різні теми, для дітей і дорослих, ознайомитесь з літературною спадщиною українських і світових літераторів, а також цікавими сторінками їхнього життя.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календар міжнародних свят

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
3 березня - всесвітній день письменника

# data[].attributes.attachment_link.title
3 березня - Всесвітній день письменника

# data[].attributes.attachment_link.description
Щорічно 3 березня в усіх країнах відзначається Всесвітній день письменника - професійне свято літераторів (World Day of the writer). Повна назва цього свята Всесвітній день миру для письменника. Це свято відзначається не лише письменниками, а вважається професійним святом усіх представників "четвертої влади".

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Профспілка працівників освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 березня щороку відзначається Всесвітній день цивільної оборони. Це міжнародний день, присвячений підвищенню свідомості громадськості про значення заходів цивільної оборони для захисту людей та майна в разі надзвичайних ситуацій, таких як природні катастрофи, техногенні аварії, терористичні акти та інші.

1 березня 1972 року була створена Міжнародна Організація Цивільної Оборони, яка навчала людей самозахисту у разі катастроф. Із 1990 року щорічно 1 березня День цивільної оборони відзначають всі країни, які вступили в МОЦО, в їх числі й Україна.

Цей міжнародний день, присвячений підвищенню свідомості громадськості про значення заходів цивільної оборони для захисту людей та майна в разі НС таких як природні катастрофи, техногенні аварії, терористичні акти тощо.

У Всесвітній день цивільної оборони проводяться різноманітні заходи та акції, які спрямовані на збільшення обізнаності громадськості про небезпеку надзвичайних ситуацій та про заходи, які можуть бути вжиті для їх запобігання або зменшення їх наслідків. Також цей день використовують для проведення навчальних семінарів, тренувань тощо.
У 2023 році під час повномасштабної війни День цивільної оборони особливо актуальний, адже від дій російської армії часто страждає мирне населення. Ми щиро дякуємо усім, хто захищає наше суспільство від лих, надзвичайних випадків та агресивних дій окупантів. Відділ з гуманітарних питань

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
громадськості

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
надзвичайних

# data[].attributes.attachment_link.title
1 березня - Всесвітній день цивільної оборони " Профспілка працівників освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.description
1 березня щороку відзначається Всесвітній день цивільної оборони. Це міжнародний день, присвячений підвищенню свідомості громадськості про значення заходів цивільної оборони для захисту людей та майна в разі надзвичайних ситуацій, таких як природні катастрофи, техногенні аварії, терористичні акти

# data[].attributes.headline
ДОБРІ ВЧИНКИ НАШИХ ГІМНАЗИСТІВ 

# data[].attributes.subject
ДОБРІ ВЧИНКИ НАШИХ ГІМНАЗИСТІВ 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
26 лютого 2020 року Президент України Володимир Зеленський підписав Указ № 58/2020 "Про День спротиву окупації Автономної Республіки Крим та міста Севастополя".

Дев'ять років тому російська федерація розпочала збройну агресію проти України. Усе почалось в Криму. Диверсійні групи рф почали спроби захопити кримський півострів. 26 лютого 2014 року на заклик Меджлісу кримськотатарського народу до Верховної ради Автономної Республіки Крим вийшли тисячі кримських татар, українців та представників інших національностей чинити спротив російській окупації та заявили всьому світу про цілісність України. Наступного дня о 5-й ранку до урядових будівель АРК увійшли регулярні військові формування рф.

Свідком цих подій був наш колега - військовий журналіст Леонід Матюхін. У співавторстві з комбатом гірсько-штурмового батальйону Юрієм Головашенком та офіцером ППО Ігорем Підопригорою він написав книжку "А мама зрозуміє... Крим-2014: Невигадані історії".

Фактично, книга - це збірка автобіографічних оповідань-нотаток, де кожен зі співавторів день за днем описує важливі події, свідками яких вони були і які локально відбувалися не лише навколо їхніх військових частин, а й загалом на півострові та в Україні.

Про це цікаве видання, що висвітлює події дев'ятирічної давнини АрміяInform розповідала у своїх публікаціях. Коли полковника Матюхіна запитували, чому саме так він назвав книгу, він розповідав: "Насправді, народженню назви книги передує реальний випадок, що стався у Перевальному на базі 36-ї бригади. Коли "зелені чоловічки" вже стояли навколо паркана, особовий склад анкетували стосовно їхньої реакції щодо подальшого розвитку подій. Було, здається, лише три запитання: перше - звільняюсь із лав Збройних Сил, друге - залишаюсь вірним Військовій присязі, третє - буду вірним народу Криму. І один із місцевих контрактників, не розмірковуючи, ставить галочку в графі "залишаюсь вірним Військовій присязі". На що інші "аборигени", які вагалися, чи переходити на ворожий бік, йому натякали: ти, мовляв, звідси. Що батьки скажуть, якщо поїдеш?! Він їм тоді відповів одне: "А мама зрозуміє!".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Володимир Поліщук

# data[].attributes.attachment_link.title
26 лютого - День спротиву окупації Автономної Республіки Крим

# data[].attributes.attachment_link.description
26 лютого 2020 року Президент України Володимир Зеленський підписав Указ № 58/2020 "Про...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Російське вторгнення в Україну (з 2022)

Російсько-українська війна (з 2014)

Мапа окупації України (регулярно оновлюється). Детально див. карту в реальному часі
Україна Країни-агресори: Росія та Білорусь, а також невизнана ПМР Територія України (АР Крим, Севастополь та ОРДЛО), яка була окупована російськими окупаційними корпусами та регулярними військами ЗС РФ до 18 лютого 2015 Територія України, тимчасово окупована Росією та сателітами РФ з 24 лютого 2022 ← Напрямок просування окупаційних військ Росії ← Напрямок просування ЗСУ

Мапа окупації України (регулярно оновлюється). Детально див. карту в реальному часі
Україна Країни-агресори: Росія та Білорусь, а також невизнана ПМР Територія України ( АР Крим, Севастополь та ОРДЛО), яка була окупована російськими окупаційними корпусами та регулярними військами ЗС РФ до 18 лютого 2015 Територія України, тимчасово окупована Росією та сателітами РФ з 24 лютого 2022 ← Напрямок просування окупаційних військ Росії ← Напрямок просування ЗСУ

Сторони

Росія

Україна

Командувачі

Володимир Путін
Валерій Герасимов
Сергій Шойгу
Олександр Дворников (04.2022-06.2022)
Сергій Суровікін (10.2022-01.2023)[7]

Володимир Зеленський
Валерій Залужний
Олексій Резніков (до 6 вересня 2023); Рустем Умєров (з 6 вересня 2023)
Сергій Шаптала
Олександр Сирський

Військові сили

900 тис. збройних сил,
554 тис. воєнізованих,
2 млн резервних сил
≈ 20 тис. 1 АК РФ
≈ 14 тис. 2 АК РФ [8][9]
≈ 50 тис. найманців[10]

246 тис. збройних сил,
102 тис. воєнізованих,
900 тис. резервних сил [8]

Станом на липень 2022 року: 700 тис. збройних сил,
300 тис. воєнізованих [11]

Втрати

Українські дані станом на 26 січня 2024 року:[12]

понад 380 600 знищено

близько пораненими

танків - 6 265
ББМ - 11 637
артилерійських систем - 9 082
РСЗВ - 972
засобів ППО - 660
літаків - 331
гелікоптерів - 324
БпЛА оперативно-тактичного рівня - 7033
крилатих ракет - 1845
кораблів/катерів - 23
підводних човнів - 1
автомобільної техніки та цистерн з ПММ - 12 064
спеціальної техніки - 1425

Полонених (кількість уточнюється) - близько 1 000 осіб

Дані Великої Британії станом на 17 лютого 2023:[13] 175 000-200 000

Російські дані станом на 21 вересня:[14]
5937 знищено

Незалежні дані станом на 11 вересня 2023:
25 033+ вбитих ( лише підтверджені втрати)[15]

14873 кадрових військових РФ

7000 бойовиків ОРДЛО

3150 найманців ПВК

10 іранських військових[4]

13 021+ одиниць техніки:[16]

2476 танків

4733 ББМ

365 штабні ББМ

359 інженерні ББМ

1227 артилерія

268 ППО

60 РЕБ

16 кораблів/катерів

320 БПЛА

93 літаків

132 гелікоптерів

2967 вантажних автомобілів

Військові:

Українські дані станом на 1 грудня:
12 500 - 13 000[17][18]

Російські дані станом на 21 вересня:
61 207 загиблих, 49 368 поранених[19]

Цивільні:

Станом на 30 січня 2023:[20]

понад 7 110 загиблих

понад 11 547 поранених

Військова техніка:

Незалежні дані станом на 17 січня 2023:
2 804+ одиниць:[21]

Танків - 449
ББМ - 928
Автомобільна техніка - 747
Спецтехніка - 60
Артилерійські системи - 194
РСЗВ - 37
Засоби ППО- 92
Літаки - 56
Вертольоти - 29
БпЛА - 59
Кораблі/катери - 25

Незалежні дані станом на 11 вересня 2023:
4 400+ одиниць[22]

Дані РФ станом на 17 січня 2023:
24 331 одиниця[23]

Російське вторгнення в Україну (також російська агресія проти України, російсько-українська війна, в російській пропаганді - "спеціальна воєнна операція", скор. "СВО") - відкритий воєнний напад Російської Федерації (РФ) на Україну, що почався в четвер о 3:40 24 лютого 2022 року. Третій етап російсько-української війни, розв'язаної Росією 2014 року, участь у якій РФ намагалася заперечувати. Генеральна Асамблея ООН у своїй резолюції від 2 березня 2022 року засудила дії Росії та назвала їх агресією проти України. Міжнародний суд ООН в Гаазі 16 березня 2022 року зобов'язав Росію припинити розпочаті 24 лютого 2022 року воєнні дії в Україні.

Військова кампанія почалася після тривалого нарощування російських військ з листопада 2021 року вздовж кордону України з Росією і Білоруссю та визнання органами влади Росії 21 лютого 2022 року терористичних утворень на території України - так званих "ДНР" та "ЛНР" - як державних утворень. Неодноразово різні ЗМІ, західні та українські політики розцінювали накопичення російських військ біля кордонів з Україною з листопада 2021 року як підготовку Росії до війни з Україною. Офіційні представники Росії всіляко заперечували у своїх заявах, що Росія планує чи має намір напасти на Україну. Практично одночасно Збройні сили Російської Федерації почали неприховане перекидання додаткових військ на окуповані території Донецької й Луганської областей.

Близько четвертої години за київським часом (UTC+2) 24 лютого 2022 року президент Російської Федерації В. Путін оголосив про "спеціальну воєнну операцію" з метою нібито "демілітаризації та денацифікації України". Уже за кілька хвилин почалися ракетні удари по всій території України, у тому числі неподалік від Києва. Російські війська вдерлися до України поблизу Харкова, Херсона, Чернігова, Сум, увійшовши з Росії, Білорусі й тимчасово окупованого Росією Криму. Разом з Росією війну проти України фактично веде Білорусь: із прикордонних районів завдають ракетних ударів по території України, здійснюють вильоти бойової авіації для завдання ракетно-бомбових ударів по території України, відбувається передислокація війська та його забезпечення.

Завдяки спротиву української армії та сил самооборони вже в перші дні агресії російська армія зазнала значних втрат у живій силі та техніці. У своїй новітній історії, за оцінками українських та міжнародних експертів, Росія в жодній війні ще не зазнавала навіть приблизно таких великих втрат за такий короткий час. За визнанням західної розвідки, Росія зустріла сильніший, ніж очікувала, опір, що зумовило матеріально-технічні проблеми для її військ, нестачу пального, боєприпасів і продовольства, підрив бойового духу нападників. Швидке об'єднання країн світу для допомоги Україні, як і запровадження потужних санкцій проти Росії, стало несподіваним ударом для країни-агресора.

З першого дня вторгнення Росія порушує правила ведення війни і масово чинить воєнні злочини. Крім того, російська влада веде активну інформаційну війну та застосовує шовіністичну пропаганду.

Передумови

Як наслідок процесу розпаду Радянського Союзу, Україна проголосила незалежність 24 серпня 1991 року й підтвердила прагнення до самостійності на демократичному референдумі. 1994 року, країна підписала Договір про нерозповсюдження ядерної зброї, погодившись в обмін на гарантії безпеки відмовитись від ядерної зброї, яка залишилась від СРСР. Росія, Великобританія і США погодилися в Будапештському меморандумі підтримувати територіальну цілісність України.

Росія вела поступову підготовку до анексії Криму ще з 1990-их років. Зокрема, 1992 року Верховна Рада Російської Федерації постановила, що передача Криму до складу Української РСР нібито була незаконною. 1993 року депутати Держдуми РФ опублікували спільну статтю із закликом відторгнути Крим від України і з аналізом способів, як це краще зробити.

Росія також планомірно розпалювала сепаратизм в Україні ще з 1990-их років, відповідно до Доктрини Лук'янова. У 2004 році відбувся захід під назвою "Перший Всеукраїнський з'їзд", де сепаратисти відкрито обговорювали створення незалежної республіки на сході України. На з'їзді були присутні в тому числі високопосадовці з Росії (мер Москви Юрій Лужков), Віктор Янукович та українські олігархи. Подібні заходи були організовані у 2008 та 2012 роках, кожного разу - за участю високопоставлених політиків з Росії.

У загострення відносин між Україною і Росією вніс конфлікт навколо коси Тузла (2003), в якому Росія спробувала захопити невелику ділянку Кримського півострова.

Після виборів 2010 року, президентом України став Віктор Янукович, який розпочав політику зближення з Росією і відмови від євроатлантичної інтеграції країни та узурпував владу. Відмова підписати угоду про асоціацію з Європейським Союзом під впливом Росії призвела до початку Євромайдану та Революції гідності. За результатами цих подій, Янукович з соратниками був усунутий з посади Президента та втік в Росію.

Граючи на політичній нестабільності в Україні, Росія у березні 2014 року оголосила про анексію півострова Крим та міста Севастополя й розпочала широку кампанію антиукраїнської пропаганди. У квітні 2014 року, підтримувані Росією озброєні сепаратистські сили організували заколот на сході України, таким чином розпочавши російсько-українську війну на Донбасі. Перемир'я, передбачене Мінськими угодами, підписаними у вересні 2014 року та лютому 2015 року з метою припинення бойових дій, неодноразово провалювалося. Незважаючи на численні докази, Росія заперечувала участь у війні, наполягаючи, щоб Україна вела переговори з маріонетковими Донецькою та Луганською народними респубілками.

Нова українська демократична влада після 2014 року повернула курс країни на євроатлантичну інтеграцію, закріпивши у 2019 році прагнення вступу до НАТО та ЄС у Конституції. Під керівництвом путінського режиму, особливо після подій 2014 року, в Росії все більшої популярності набував російський націоналізм та рашизм із закликами анексувати більше українських земель. У липні 2021 року Володимир Путін опублікував есе під назвою "Про історичну єдність росіян та українців", в якому стверджував, що росіяни та українці - "один народ". Напередодні вторгнення Путін стверджував, що Україна була створена російськими більшовиками і ніколи не мала традиції справжньої державності. Такі твердження називали проявом російського імперіалізму, іредентизму, а також викривленням історії та негаціонізмом.

Підготовка до вторгнення

У березні та квітні 2021 року Росія нарощувала свої сили поблизу російсько-українського кордону, а потім знову в Росії та Білорусі в період з жовтня 2021 року по лютий 2022 року. Члени російського уряду неодноразово заперечували наявність планів нападу на Україну. За повідомленнями, рішення про вторгнення в Україну було прийнято Путіним і його найближчим оточенням, включно з радником з питань нацбезпеки Миколою Патрушевим та міністром оборони Сергієм Шойгу.

Президент Франції Еммануель Макрон і канцлер Німеччини Олаф Шольц доклали зусиль у лютому 2022 року, щоб запобігти війні, але не змогли відмовити Путіна при зустрічах від вторгнення. В адміністрації Джо Байдена тривогу з приводу ймовірного нападу Росії висловлювали, починаючи з 2021 року. Прем'єр-міністр Великої Британії Борис Джонсон застерігав у лютому 2022, що Росія готує найбільше з 1945 року вторгнення в Європу.

21 лютого 2022 року Росія офіційно визнала дві самопроголошені квазідержави на сході України, Донецьку та Луганську Народні Республіки. Так звані "республіки" визнавали в межах відповідних українських областей, які виходять далеко за межі лінії зіткнення. 22 лютого Путін заявив, що Мінські домовленості більше не діють. Того ж дня Рада Федерації одностайно схвалила застосування військової сили на цих територіях. 22 лютого президент України Зеленський підписав указ про призов резервістів оперативного резерву до війська, 23 лютого - указ про введення надзвичайного стану в окремих регіонах України, того ж дня затверджений Верховною Радою.

24 лютого Путін в промові до населення оголосив про "спеціальну воєнну операцію", яка фактично означала оголошення війни Україні. Путін сказав, що операція спрямована на "захист населення" підконтрольних Росії самопроголошених республік, які "зазнають знущань, геноциду з боку київського режиму". Путін також неправдиво стверджував, що українські урядовці є неонацистами під контролем Заходу, що Україна розробляє ядерну зброю, і що НАТО розбудовує військову інфраструктуру в Україні, щоб загрожувати Росії. Він сказав, що Росія прагне "демілітаризації та денацифікації" України (див. Російські звинувачення України у нацизмі), і дотримується поглядів, які ставлять під сумнів право України на існування.

Сили вторгнення, командування та пособники

На першому етапі війни командування вторгненням здійснювалося безпосередньо вищим керівництвом країни-агресора (президент Путін втручався в перебіг конкретних дрібних операцій через міністра оборони Шойгу та начальника Генерального штабу Герасимова).

У червні 2022 року, за повідомленнями преси, Дворникова було усунуто від командування силами вторгнення, а натомість були призначені такі командувачі:

угруповання "Захід": генерал-лейтенант Андрій Сичевой (також командувач Західного військового округу), пізніше генерал Бердніков (знятий з посади після контрнаступу ЗСУ під Харковом)

угруповання "Схід": генерал Рустам Мурадов (до липня 2022 - Олександр Чуйко)

угруповання "Південь": генерал армії Сергій Суровікін

угруповання "Центр": генерал-полковник Олександр Лапін; з листопада 2022 р. генерал-майор Олександр Ліньков

угруповання "Північ": можливість створення ще розглядається станом на липень 2022 р.; війська, розташовані на території Білорусі, не мають власного угруповання.

У жовтні 2022 р., після визволення силами ЗСУ Харківської області та просунення на Херсонському напрямку, влада РФ знову ухвалила рішення запровадити централізоване командування силами вторгнення. Командувачем був призначений генерал армії Сергій Суровікін.

Станом на лютий 2023 року, згідно повідомлення міністра оборони Великої Британії Бена Воллеса в ефірі ВВС Radio 4, 97 % усієї російської армії знаходиться в Україні

Невизнані "ДНР" і "ЛНР"

Підрозділи ДНР і ЛНР, що беруть участь у бойових діях, не мають власного командування, а підпорядковані відповідним російським угрупованням, раніше - у складі 1-го та 2-го армійських корпусів - командуванню Південного військового округу РФ.

Попри періодичні повідомлення про погрозу участі ЗС Білорусі в агресії, режим Лукашенка уникає прямого втручання, проте територія Білорусі використовується для розміщення російських військових частин, звідти відбувався виліт бойових літаків і запуск ракет у напрямку України. На думку дослідників американського Інституту вивчення війни (ISW), вступ Білорусі у війну на початок листопада 2022 року залишається "дуже малоймовірним", однак російські та білоруські офіційні особи "продовжують висвітлювати двостороннє оборонне співробітництво між Росією та Білоруссю як засіб давньої інформаційної операції про те, що Білорусь вступить у війну в Україні від імені Росії".

Посилення співпраці між Росією та Іраном відбувалося впродовж кількох років до широкого вторгнення, зважаючи на санкції, накладені на обидві держави. Від Ірану Росія отримує безпілотники-камікадзе "Shahed-136", оскільки не має на власному озброєнні апаратів такої ж дальності польоту. Придбання Росією "Shahed-136" розпочалося з вересня 2022 року через брак деталей для збирання ракет.

Північна Корея

24 лютого 2022 року о 3:40 ранку російська танкова колона вдерлася в Україну на територію Луганської області. Незадовго до 05:00 за українським часом (UTC+2) Путін оголосив, що ухвалив рішення розпочати воєнну операцію на сході України. За кілька хвилин після оголошення війни Росія запустила крилаті та балістичні ракети по аеродромах, військових штабах і складах у Києві, Харкові, Івано-Франківську, Луцьку, Дніпрі, Василькові. Сталися вибухи в Києві, Харкові, Одесі та на Донбасі. У перший день повномасштабного вторгнення Росія підняла у повітря буквально все, що могла - 350 бойових літаків у першій хвилі удару, інтенсивність вильотів могла досягати до 140 в день, глибина проникнення - до 300 км вглиб від лінії фронту.

Після 06:30 (UTC+2) російські війська вдерлися в Україну сухопутним шляхом поблизу міста Харкова. О 07:40 ВВС з посиланням на інші джерела повідомило, що російські війська увійшли в Україну також із території Білорусі. Українські прикордонні сили повідомили про атаки на об'єкти в Луганську, Сумах, Харкові, Чернігові та Житомирі, а також наступ з боку окупованого Криму.

Незадовго до 07:00 (UTC+2) Президент Зеленський оголосив про запровадження в Україні воєнного стану. Повітряний простір над Україною повністю закритий для цивільної авіації, а Агентство з авіаційної безпеки Європейського Союзу вважає всю територію зоною активного конфлікту. Зеленський оголосив про розрив дипломатичних відносин із Росією. Цивільні польоти над Україною, а також Молдовою та частиною Росії були закриті через загрозу ураження, подібного на ураження ракетою рейсу 17 Malaysia Airlines.

До острова Зміїний підійшли 2 російські кораблі, вимагаючи від прикордонників здатися. До 11:00 російські війська на двох напрямках просунулися на відстань до п'яти кілометрів - на півночі Харківської та Чернігівської областей. На об'їзній дорозі Харкова, поблизу мікрорайону Північна Салтівка, спалено 4 танки російських окупантів. Російські війська розпочали штурм аеропорту Гостомель, який із суттєвими втратами захопили ввечері, але потім втратили контроль над ним. На півдні окупанти захопили головну споруду Північнокримського каналу та Каховську ГЕС.

Після опівдня тривали бої за міста Генічеськ, Скадовськ, Чаплинку, Охтирку, Суми. Російські війська увійшли в Генічеськ і Олешки та захопили Чорнобильську атомну електростанцію, взявши персонал у заручники.

Вдень до Верховної Ради надійшов проєкт закону про загальну мобілізацію, і надвечір Володимир Зеленський підписав указ. Ввечері він прозвітував, що на Донбасі Збройні сили України діють на відмінно, але Харківський напрямок складний і проблемна ситуація на півдні. Ворог не зміг просунутися вглиб України на східному напрямку, вогнева активність на деяких напрямках зменшилася. На тлі нападу в усіх областях України створено військові адміністрації, де посади держслужбовців можуть заміщати військовики. Радник керівника Офісу Президента Михайло Подоляк звернувся до західних партнерів України про сприяння в закритті неба над країною, щоб зупинити повномасштабну агресію Росії.

Будинок у Києві (вулиця Олександра Кошиця, 7-А), частково зруйнований 25 лютого[101]

Росія обстрілювала ракетами Київ і аеропорт Рівного, тривали бої в Дергачах і Печенігах. О 14-й годині 25 лютого розпочалася оборона Києва.

Путін заявив Сі Цзіньпіну, що Росія готова провести переговори на високому рівні з Україною з приводу американського "стратегічного виклику". Пєсков також розповів, що Путін готовий відправити до Мінська делегацію для переговорів з Україною. Проте вже за кілька годин Путін відкрито закликав до держперевороту в Україні з метою повалення законної влади. Росія наклала вето на резолюцію Ради Безпеки ООН, яка вимагала від Росії вивести війська з України. "За" виведення проголосували 11 країн, утрималися Китай, Індія та Об'єднані Арабські Емірати.

Військові підрозділи російських окупантів втратили наступальний темп, очікуючи надходження додаткових підрозділів і поповнення запасів. Водночас Росія заблокувала судноплавство в українських водах Чорного моря. Щоб унеможливити просування ворожих сил залізницею, українські військовики підірвали залізничні вузли, що зв'язують українську залізницю з російською. Увечері російська військова техніка, зокрема "Гради", наблизилася до міста Енергодара і розвернулася в бік Запорізької АЕС.

27 лютого тривали бої за аеропорт у Василькові. В Харкові українським силам вдалося відбити атаки ворога, зберігши контроль над містом. Суми лишилися під контролем України, як і Охтирка. Київ продовжив тримати оборону, знищуючи прониклі в місто диверсійні групи. Українські сили знешкодили у районі Гостомеля спецпідрозділ Росгвардії Чечні.

Під час зустрічі з міністром оборони Сергієм Шойгу та головою Генштабу Збройних сил РФ Валерієм Герасимовим Володимир Путін доручив перевести сили стримування РФ в особливий режим несення служби, з-поміж них і ядерні сили. Втім, аналітик DW у справах Росії Костянтин Еггерт зауважив, що це лише психологічний тиск.

Згідно з опитуванням соціологічної групи "Рейтинг" 26-27 лютого, бойовий дух українців лишався високий. Зазначалося, що "у жодному регіоні не спостерігається переважання песимістичних настроїв", 91 % опитаних підтримують дії президента України Володимира Зеленського.

Російські війська обстрілювали Харків з реактивних систем залпового вогню "Град", зокрема житлові масиви. З Нової Каховки, окупованої напередодні ворогом, організували евакуацію населення. Російські війська, що зайшли напередодні в Бердянськ, зіткнулися з мітингом містян. В Енергодарі зафіксували присутність диверсантів. Росія обстріляла також житлові квартали Сєвєродонецька.

Володимир Зеленський підписав заяву на отримання Україною членства в Європейському Союзі.

Наслідки ракетного удару по Голосіївському району Києва

Будинок у Києві ( проспект Валерія Лобановського, 6-А) після обстрілу 26 лютого

Будинок у Харкові ( вулиця Бучми, 40-А) після обстрілу 26 лютого

Руйнування в с. Чайки, Бучанський район на Київщині

Автобус палає на дорозі з Києва до Харкова

Березень 2022

1 березня російські війська обстріляли Охтирку, зруйнувавши військову частину, загинуло багато українських солдатів. Продовжилися обстріли Харкова. Шторм у Чорному морі завадив висадці російського десанту в районі Одеси та Миколаєва. В Краснопіллі відбувся перший у цій війні обмін полоненими. Почалася евакуація цивільних з Волновахи на Донеччині. Російські війська розпочали фізично знищувати українські телекомунікації, обстріляли телевежу в Києві, що призвело до тимчасової зупинки трансляції телеканалів (та радіомовлення). Ворожі снаряди загрожували пам'ятнику Жертвам Бабиного Яру. Водночас окупанти зіткнулися з нестачею продовольства і високоточних боєприпасів, а також перебоями в їх доставці.

Наступного дня пресслужба Генерального штабу Збройних сил України повідомила, що російсько-окупаційні війська не досягнули успіху майже на всіх напрямках, на яких здійснювали просування вперед.

Вночі 4 березня російські війська обстріляли енергоблоки Запорізької АЕС, виникла пожежа. Українські військовики звільнили аеропорт "Кульбакине" від окупантів. Основні зусилля російських військ були спрямовані на оточення Києва та Харкова, на терор і придушення опору в заблокованих населених пунктах.

Російське Міноборони запевнило, що наказало своїм військам припинити вогонь для евакуації цивільного населення з Києва, Маріуполя, Харкова і Сум. Але пропоновані ним маршрути евакуації допускали евакуацію тільки в Росію і Білорусь. Українські офіційні особи не підтвердили оголошене Москвою припинення вогню.

У наступні дні темп просування ворожих військ значно сповільнився, окупанти були деморалізовані та зайнялися мародерством. Україна і РФ погодили 9 березня режим тиші та евакуацію цивільних за 6-ма коридорами з 9:00 до 21:00. Попри це, російські війська скинули авіабомбу в район лікарні та пологового будинку в Маріуполі. Верховна Рада ухвалила закон, яким цивільним особам до кінця війни дозволено застосовувати проти російських військових особисту, мисливську та отриману від влади зброю, причому вони не нестимуть відповідальності за вбивство чи поранення окупантів. Право участі у всенародному спротиві надали також іноземним громадянам та особам без громадянства.

Після 10 березня 2022 року російська авіація була вимушена зменшити інтенсивність ударів по цивільній інфраструктурі України, бо на цей момент ЗСУ мали достатню велику щільність ПЗРК, отриманих від партнерів із Заходу. Цілісність покриття української ППО на той момент вдалось відновити суттєвою мірою, зенітні засоби вдалось роззосередити так, щоб вони надійніше прикривали об'єкти інфраструктури та мали менше ризиків потрапити під вогонь росіян. Тому вже за підсумками березня 2022 року відсоток збиття крилатих ракет РФ тримався на рівні 20-30 %.

Зранку 11 березня російські війська з різними інтервалами обстріляли з повітря аеродроми в Луцьку, Івано-Франківську та цивільну фабрику в Дніпрі. ЗСУ звільнили від російських окупантів п'ять населених пунктів у Чернігівській області. В Запоріжжі, Бердянську, Мелітополі тривали акції цивільного спротиву військам загарбників. Державна прикордонна служба України повідомила, що російські штурмовики СУ, із зальотом на територію України з Білорусі, здійснили бомбардування української території, після чого завдали авіауадарів по території Республіки Білорусь з метою провокації. У Міністерстві оборони Білорусі заперечили заяву про бомбардування.

В Ірпені окупанти 13 березня розстріляли іноземних журналістів, раніше пов'язаних із New York Times.

У Запорізькій області мешканці міст, тимчасово окупованих російськими військами, як і в попередні дні, продовжили збиратися на акції протесту проти загарбників. Нарешті розпочалася евакуація частини населення блокадного Маріуполя, проте гуманітарний конвой (вантажу) не вдалося доправити до міста. Україна домовилася з РФ про 10 гуманітарних коридорів (з Маріуполем) на 14 березня, з яких спрацювало лише 7 (без Броварського напрямку). Продовжилися обстріли Харкова та Києва російськими військами. Уламки їхньої збитої ракети впали на дорогу на Куренівці. Невдовзі після того, як на ЧАЕС відновили постачання електрики, окупанти знову знеструмили її. За повідомленням Головного управління розвідки, російські війська стали цілеспрямовано знищувати українську сільськогосподарську техніку.

У Генштабі Збройних сил 16 березня повідомили, що Україні вдалося завдати "нищівних ударів по угрупованнях військ окупантів" на тимчасово зайнятих територіях, а на окремих напрямках - перейти у контрнаступ. Війська РФ продовжили завдавати ракетно-бомбові удари по інфраструктурі та густонаселених районах українських міст. Вперше з початку війни зазнали бомбардувань цивільні об'єкти у Запоріжжі, окупанти завдали удару по Олександрівському району міста Запоріжжя, скинули бомбу на Драматичний театр у Маріуполі, де ховалися від обстрілів сотні мирних мешканців міста. Володимир Зеленський у виступі перед Конгресом США заявив про ініціативу створити новий союз держав U-24, який швидко реагуватиме на майбутні прояви агресії. Міжнародний суд у Гаазі ухвалив проміжне рішення на користь України за позовом проти Росії з ухвалою, що Росія повинна негайно зупинити свої військові операції. Росію виключили з Ради Європи.

До 18 березня окупанти досягли певного успіху лише в Донецькому операційному районі - заблокували вихід до Азовського моря. Зупинений підрозділами Сил оборони, ворог завдавав ракетно-бомбових ударів із застосуванням як високоточної зброї, так і боєприпасів невибіркової дії. Окупанти продовжували частково блокувати Чернігів, Суми та Харків.

19 березня війська України знищили кілька колон техніки окупантів в Миколаївській і Сумській областях. З'явилися дані про знищення командувача 8-ї загальновійськової армії Південного військового округу збройних сил РФ генерал-лейтенанта Андрія Мордвічева. На тимчасово окупованій території Донецької області Росія оголосила чергову хвилю мобілізації, піднявши граничний вік мобілізованих до 65 років. За висновком Пентагону 22 березня, російські війська за майже місяць війни так і не вирішили проблему поповнення ресурсів, отримали проблеми з логістикою, зв'язком і комунікацією та навіть теплим одягом.

Українські війська кілька разів конкурували з російськими за Макарів. Дев'ять разів поспіль ЗСУ розбивали угрупування збройних сил РФ у селі Чорнобаївка, що була потрібна окупантам як майданчик для наступу на Миколаїв. 23 березня ЗСУ взяли в кільце міста Буча, Ірпінь та смт Гостомель Бучанського району, а наступного дня підірвали російський десантний корабель "Саратов" у порту Бердянська.

Квітень 2022

За 1-2 квітня українські війська звільнили всю територію Київської області. Російські війська продовжили ракетні обстріли Дніпра, Кривого Рогу, Миргорода, Шепетівки, Балаклії, Харкова та Павлоградського району, перебили газогін під Сєвєродонецьком. Надалі головні зусилля ворога зосередилися на укріпленні позицій на Таврійському та Південнобузькому напрямках, тривали обстріли Харкова. За тиждень ЗСУ повністю звільнили, після Київщини, Житомирщину, Чернігівщину та Сумщину. Почалося відновлення інфраструктури та перебудова логістичних ланцюжків для запуску економіки цих регіонів. В Україну стали повертатися іноземні дипломати, евакуйовані перед початком вторгнення.

На окупованих територіях загарбники надалі посилювали мобілізацію та укріплювали свої позиції, зазнавши невдач у подальшому просуванні фронту. 13 квітня українські військовики 2 ракетами Нептун поцілили у російський ракетний крейсер "Москва", що на початку вторгнення пропонував здатися захисникам острова Зміїний. Пошкоджений корабель затонув пізніше під час шторму. Після того зросла частота ракетних обстрілів української території російськими військами як помста за крейсер. Зокрема, ракетних атак зазнали Харків, Київ, Львів.

Загострилася ситуація в Маріуполі. Бійці полку "Азов" та 36-ї окремої бригади морської піхоти, які боронять місто, неодноразово зверталися з проханням провести евакуацію мирних мешканців, яким загрожує смерть від російських агресорів, а також провести деблокаду міста. 11 квітня оборонці Маріуполя повідомили, що по заводу "Азовсталь", який розташований у місті, було скинуто отруйну хімічну речовину, проте через окупацію міста перевірити цю інформацію було неможливо. 13 квітня підрозділи, які обороняють Маріуполь, пішли на з'єднання і успішно провели цю операцію в межах міста. 19 квітня на завод "Азовсталь" росіяни скинули надпотужну бомбу, хоча в укриттях підприємства перебували цивільні люди. Представники української влади ( Володимир Зеленський, Дмитро Кулеба, Олексій Арестович та інші) неодноразово заявляли, що Маріуполь - це "червона лінія" у переговорах з Росією і якщо місто буде "добите", то в України буде лише одне завдання - повне знищення ворога. У середині квітня росіяни неодноразово пропонували оборонцям міста здатися в полон, проте всі пропозиції українські військовики відхилили.

Після тактичної перемоги України у Київській, Чернігівській і Сумській областях та відступу Росії звідти більшість російських підрозділів, які тут здійснювали бойові дії та геноцид, передислокували на схід України, зокрема на Донбас і Харківщину. У ЗМІ почала ширитися інформація про початок "битви за Донбас" уже найближчим часом.

18 квітня в етері національного телемарафону "Єдині новини" секретар РНБО Олексій Данілов заявив, що вранці цього дня битва за Донбас почалася наступом російських військ на всій лінії фронту. Це підтвердив у вечірньому зверненні того ж дня Президент Володимир Зеленський. Тоді ж голова Луганської ОВА Сергій Гайдай заявив, що росіяни взяли під контроль місто Кремінну, йдуть вуличні бої. Вранці 19 квітня ворог пішов у наступ по всій лінії фронту на Донецькому та Таврійському напрямках. Попри всі зусилля, на Донеччині, в Запорізькій і Херсонській областях за квітень фронт на колишній лінії розмежування суттєво не змінився. На півночі Харківської області українські війська трохи просунулися в бік кордону і продовжили утримувати агресора на північному сході від міста. На кордоні з Донецькою областю окупаційні сили, захопивши Ізюм, намагалися просуватися на Слов'янськ і до села Барвінкове. Частково захоплений Маріуполь продовжив спротив, зокрема неприступним для військ РФ виявився завод "Азовсталь". В російському війську почастішали випадки відмов і протестів проти наступу через значні втрати.

Раніше, 6 квітня 2022 року, в Сенаті США і 28 квітня 2022 року в Палаті представників 417 голосами проти 10 голосів був прийнятий закон про ленд-ліз для оборони демократії Україною від 2022 року. Захід остаточно визначився зі своєю позицією: посилювати санкції проти Росії та підтримувати Україну фінансово і постачанням зброї аж до її перемоги.

Травень 2022

1 травня під час інтерв'ю італійському телебаченню голова МЗС Росії Сергій Лавров заявив, що в Україні панує нацизм, оскільки "найбільші антисеміти - самі євреї". Ці слова спричинили хвилю обурення і критику політики Ізраїлю щодо України, висловлена думка, що Ізраїль більше не може лишатися осторонь війни в Україні. Путін згодом своєрідно вибачився за слова Лаврова перед прем'єр-міністром Ізраєлю Нафталі Беннетом.

Червень 2022

За повідомленням британської розвідки, берегова оборона України значною мірою нейтралізувала здатність Росії встановити контроль на морі. Внесок у це зробили потоплення українськими військами російського буксира "Василій Бех" 17 червня, який перевозив зброю, удари 20 червня по бурових нафтогазових вишках, захоплених у 2014 році, та ракетний удар по окупованому острову Зміїний.

Вночі 24 червня ЗСУ відійшли з Сєверодонецька на більш укріплені позиції. Бої за місто суттєво виснажили російські війська та змусили їх ослабити наступ на інших ділянках фронту.

На саміті в Мадриді 29 червня НАТО оцінило Росію найбільшою загрозою. Генеральний секретар Єнс Столтенберґ заявив, що перед НАТО постали найбільші виклики з часів Другої світової війни.

Унаслідок обстрілів острова Зміїний, російські війська покинули його 30 червня. Таким чином Україна повернула дистанційний контроль над островом.

Липень 2022

ЗСУ вийшли з Лисичанська 3 липня. Водночас представник Міністерства оборони України Юрій Сак наголосив, що Лисичанськ російські війська не контролюють повністю.

Від 3 липня Росія не заявляла про захоплення нових територій, узявши, за словами російського керівництва, "оперативну паузу". Натомість російські підприємства будь-якої форми власності зобов'язали забезпечувати своєю продукцією російські "спеціальні воєнні та антитерористичні операції".

Наступи армії РФ уповільнилися через системне знищення українськими військовиками російських складів боєприпасів у глибокому тилу. Удари завдавалися передусім високоточною артилерією HIMARS на відстані до 80 км. Очевидно, як відповідь на неможливість наступу Росія здійснила акти тероризму проти цивільних: ракетні удари по Часовому Яру 9 липня та по центру Вінниці 14 липня.

Головнокомандувач ЗСУ Валерій Залужний 18 липня повідомив Голові об'єднаного комітету начальників штабів США генералу Марку Міллі, що ситуацію на фронті стабілізовано.

24 липня оприлюднено подробиці справи про державну зраду екс-голови Управління Служби безпеки України в Криму Олега Кулініча під кураторством колишнього заступника секретаря РНБО Володимира Сівковича, який забезпечив швидке захоплення південних областей України. При цьому Кулініч і Сівкович приховали інформацію про плани щодо наступу армії РФ з Криму від керівництва СБУ і держави. Слідство з'ясувало, що Кулініч і Сівкович працювали на російські спецслужби щонайменше з червня 2019 року і створили основу для швидкого захоплення південних регіонів України.

У 20-х числах липня ЗСУ вивели з ладу всі три мости, що вели в окупований Херсон через Дніпро, унеможлививши цим надходження на правий берег російської військової техніки.

Серпень 2022

5 серпня окупанти обстріляли Запорізьку АЕС, що спричинило загрозу її нормальній роботі.

Вибухи 16 серпня в Джанкойському районі знищили великий склад боєприпасів РФ і перервали залізничне сполучення між материковою Україною та Кримом. 18 серпня відбулися вибухи на аеродромі "Бальбек" біля Севастополя та в Керчі, а в наступні дні - в Євпаторії, Бахчисараї, Севастополі та селі Молочне (Сакський район), зокрема в штабі Чорноморського флоту РФ. В той же час російські війська продовжили ракетні обстріли українських міст.

Міністерство оборони Великої Британії з посиланням на дані розвідки, повідомило 24 серпня, що "Наступ [Росії] на Донбасі йде мінімально, і Росія очікує великої контратаки України". Армія РФ "значно деградувала", дипломатичний вплив Росії зменшився, а "довгострокові економічні перспективи похмурі".

Вересень 2022

Контрнаступ України на Херсонщині змусив росіян зосередити значну частину своїх військ на півдні. Скориставшись цим, 7 вересня ЗСУ просунулися щонайменше на 20 км на контрольовану Росією територію на сході Харківщини. ЗСУ далі стрімко просунулися вглиб окупованих територій: 8 вересня звільнили Балаклію, 10 вересня - Куп'янськ. Російські війська опинилися під загрозою оточення. Окупанти разом з колаборантами стали масово відступати з Луганщини, покинули Ізюм і Вовчанськ. Вони без боїв покинули також Кремінну, однак 14 вересня частково повернулися. Контрнаступ, розробка якого довго трималася в таємниці (в тому числі від США), виявився несподіваним для російських військ, які очікували його на півдні України.

Вранці 21 вересня Путін у своєму зверненні оголосив про часткову мобілізацію в Росії та про підтримку проросійських референдумів на території окупованих областей України. Згідно з версією The Washington Post, мобілізація була оголошена у зв'язку з дуже високими втратами російської армії на фронті. Хоча офіційною метою Росія озвучила призов 300 тис. бійців, західна розвідка повідомила, що реальна мета передбачає більшу кількість. Початок мобілізації спричинив масову еміграцію потенційних призовників з Росії - за наступні п'ять днів із країни виїхали понад 260 тис. чоловіків.

До кінця місяця ЗСУ просувалися щонайменше на двох напрямках на схід від річок Оскіл і Сіверський Донець. Російські сили, проводячи на окупованих територіях фіктивні референдуми для їхнього входження до складу РФ, посилили оборону.

Жовтень 2022

З жовтня набув чинності закон про ленд-ліз для України.

Листопад 2022

Грудень 2022

До середини місяця ЗСУ звільнили, за різними підрахунками від 41 тис. км 2 до 78 тис. км 2 території України, окупованих Росією з 24 лютого. Втрати Росії станом на грудень перевищили 100 тис. військових убитими.

Січень 2023

На початку 2023 року головні бої точилися за Соледар Донецької області біля Бахмута. Російська сторона кілька разів заявляла про отримання контролю над містом. В новорічну ніч Росія завдала ракетних обстрілів по Україні з метою вивести з ладу електропостачання, проте очікуваної шкоди завдати не зуміла. Ще серія менших атак була спрямована проти цивільної інфраструктури. 18 січня керівництво МВС України загинуло внаслідок авіакатастрофи в Броварах.

Європарламент 19 січня ухвалив резолюцію про створення спеціального трибуналу для вищого керівництва РФ та Білорусі через збройну агресію проти України.

Денис Шмигаль та Матеуш Моравецький зустрічають в Україні перші танки Leopard 2, надані Польщею 24.02.2023

У січні-лютому українська влада очікувала посилення російського наступу. Бахмут залишався найбільш гарячою точкою на всій лінії фронту. Втрати російських військ суттєво зросли в лютому через їхню погану підготовку до наступу. 26 лютого ЗСУ підтвердили підрив російського розвідувального літака А-50У на аеродромі "Мачулищі" білоруськими партизанами. Літак проводив радіолокаційну розвідку для завдання ракетно-дронових ударів по Україні. Україна домоглася отримання танків Leopard 2.

Березень 2023

До середини березня кількість російських атак, що відбувалися за попередніми напрямками, зменшилася. 20 березня в Інституті вивчення війни зазначили, що масштабний весняний наступ російської армії наближається до кульмінації і Україна має гарні можливості для початку контрнаступу.

Квітень 2023

Травень 2023

У першій половині травня ЗСУ відстоювали західний край Бахмута, водночас почавши його оточення з флангів. Лінія розмежування часто змінювалася. 3 травня Кремль зазнав атаки дроном. Досі невідомо, хто завдав удару по резиденції президента країни-агресора. Україна отримала далекобійні (понад 250 км) ракети Storm Shadow. Україна посилила свої можливості щодо відбиття російських атак із повітря з прибуттям західних систем протиповітряної оборони. Деякі удари по містах вдалося відбити повністю.

30 травня Москва зазнала атаки дронами достеменно невідомого походження.

Червень 2023

Ракетний удар ЗСУ 22 червня по Чонгарському мосту, що з'єднує Крим із материковою Україною, позбавив російські війська змоги постачати зброю та живу силу з Криму коротким шляхом.

23 червня Євген Пригожин, власник російської ПВК "Вагнер", який перед цим неодноразово критикував російське керівництво, звинуватив Міноборони РФ в обстрілі своїх позицій. Бійці ПВК повернулися з території України до Росії та захопили військові об'єкти, розташовані в Ростові-на-Дону. Проте вже наступного дня сили Пригожина відступили в обмін на закриття відкритої проти Пригожина кримінальної справи за посередництва Олександра Лукашенка.

Липень 2023

На початку місяця ЗСУ здобули тактичну перевагу на бахмутському напрямку та перейшли від оборони до наступу.

Серпень 2023

Вересень 2023

Жовтень 2023

Листопад 2023

Грудень 2023

Січень 2024

Реакція України

Офіційна влада

Президент Володимир Зеленський оголосив воєнний стан і розірвання дипломатичних відносин із Росією та прокоментував її напад словами, що Росія підло і самовбивчо напала на Україну, а російська держава стоїть на шляху зла. Верховна Рада голосами 300 депутатів підтримала введення воєнного стану в Україні. Президент анонсував також зняття санкцій з усіх громадян України, які готові захищати країну в лавах Сил територіальної оборони. 25 лютого Президент закликав Путіна сісти за стіл переговорів, наголосивши, що "вторгнення Росії в Україну - це не просто вторгнення, це початок війни проти Європи, проти єдності Європи, елементарних прав людини в Європі, усіх правил співіснування на континенті, проти того, що європейські держави відмовляються ділити кордони силою". Кремль повідомив, що готовий провести в Мінську переговори про нейтральний статус України за умови, що Україна складе зброю. 26 лютого Володимир Зеленський звернувся до прем'єр-міністра Ізраїлю Нафталі Беннета виступити посередником у переговорах із Росією як нейтральна сторона. 28 лютого Президент підписав заяву на членство України в Європейському Союзі. Європарламент своєю резолюцією підтримав надання Україні статусу кандидата на вступ до ЄС. Як повідомив 4 березня радник глави Офісу президента Михайло Подоляк, "Зеленський точно не піде на жодні поступки, які можуть так чи інакше принизити нашу боротьбу, яка сьогодні ведеться в Україні за її територіальну цілісність та свободу".

Міністр закордонних справ України Дмитро Кулеба закликав: "Світ має діяти негайно. На карту поставлено майбутнє Європи та світу". Він рекомендував ввести проти Росії "руйнівні санкції" негайно, включаючи , цілком ізолювати Росію в усіх форматах, надати Україні зброю, обладнання та гуманітарну допомогу. Дмитро Кулеба закликав також партнерів України розірвати дипломатичні відносини з Росією.

Міністерство цифрової трансформації звернулося до , Meta і з проханням зупинити роботу сервісів у РФ і блокувати російські пропагандистські ЗМІ. В Росії відімкнули Twitter, сповільнено роботу соцмереж. Українські мобільні оператори Київстар, та заблокували доступ до своїх мереж для абонентів із Росії та Білорусі. Міністр оборони України Олексій Резніков повідомив, що з вечора 26 лютого запрацювала гаряча телефонна лінія для росіян, чиїх рідних влада їхньої країни могла відправити на війну в Україну, щоб дізнатися долю зниклих.

Рада національної безпеки і оборони зупинила на час воєнного стану діяльність низки політичних партій, якій працюють на розкол України чи колаборацію з ворогом. А саме: "Опозиційна платформа - За життя", "Партія Шарія", "Наші", "Опозиційний блок", "Ліва опозиція", "Союз лівих сил", "Держава", "Прогресивна соціалістична партія України", "Соціалістична партія України", "Соціалісти", "Блок Володимира Сальдо".

14 квітня 2022 року Верховна Рада України визнала Російську Федерацію державою-терористом із тоталітарним неонацистським режимом, геноцид українців Росією, заборонила його пропаганду, а також пропаганду акту агресії Росії проти України.

4 жовтня президент Зеленський ввів у дію рішення РНБО про неможливість перемовин із Путіним, зважаючи на "анексію" областей України 30 вересня.

Релігійні організації

Настоятель Української православної церкви Московського патріархату митрополит Онуфрій осудив вторгнення Росії в Україну, прокоментувавши: "Війна між цими народами - це повторення гріха Каїна, який із заздрощів убив свого рідного брата. Така війна не має виправдання ні у Бога, ні у людей". Низка священників УПЦ МП закликала до розірвання стосунків церкви з РПЦ, проте цей заклик станом на середину березня керівництвом УПЦ МП ігнорується.

Представники ПЦУ та УПЦ МП 5 липня під час зустрічі на території Софії Київської узгодили "декларацію порозуміння". Документ передбачає спільне осудження російської агресії в Україні та проросійської позиції московської патріархії, а також пропонує спільну побудову діалогу та єдності українського православ'я. Однак на офіційних сторінках УПЦ МП та ПЦУ поки що про позицію керівництва церков щодо цієї зустрічі не повідомляли. 27 липня 2022 року Митрополит ПЦУ Епіфаній звернувся до Вселенського Патріарха Варфоломія з проханням осудити діяльність Московського патріарха Кіріла Гундяєва, позбавити його патріаршого престолу, кваліфікувати його дії як схизматичні, а проповідувану ним доктрину "русского міра" єретичною.

Реакція в Росії

Володимир Путін під час звернення "Про проведення спеціальної військової операції"

Облитий червоною фарбою рекламний щит із зображенням Путіна в Сімферополі з написанням: "Наше завдання - це демілітаризація та денацифікація України". 10 квітня 2022 року.

Прибічники війни

26 лютого "РИА Новости" помилково опублікувало статтю, заздалегідь підготовану до "повернення України", що мало, як здавалося Росії, відбутися цього дня. Статтю негайно видалили, однак її було збережено у Wayback Machine.

Підтримка політики президента РФ Владіміра Путіна зросла з 69 % у січні до 82 % у квітні

Противники війни

Співвласник "Альфа-Банку" олігарх Михайло Фрідман назвав війну в Україні трагедією і закликав припинити кровопролиття. Олігарх Олег Дерипаска також закликав припинити конфлікт, спровокований нападом президента Володимира Путіна на Україну. Російський чиновник і голова делегації на кліматичній конференції ООН Олег Анісімов на онлайн-засіданні, де брало участь 195 країн, вибачився за вторгнення Росії в Україну. Створення Антивоєнного комітету Росії підписали Михайло Ходорковський, Гаррі Каспаров, Сергій Алексашенко, Сергій Гурієв, Юрій Пивоваров, Євген Кисельов, Володимир Кара-Мурза, Дмитро Гудков, Борис Зімін, Євген Чичваркін і Віктор Шендерович. Лідер російської опозиції Олексій Навальний, який перебуває в ув'язненні, закликав до щоденних протестів проти вторгнення Росії в Україну.

Частина виступів спрямована конкретно проти Володимира Путіна. Так, громадські та політичні діячі Дмитро Ратнер, Леонід Гозман та Російський молодіжний опозиційний рух "" розпочали в березні кампанію за імпічмент В. Путіна. Бізнесмен Олександр Конанихін задля денацифікації Росії оголосив винагороду в розмірі $1 000 000 за голову Володимира Путіна.

Реакція Білорусі

27 лютого він підтвердив, що з території Білорусі відбувалися ракетні удари, вмотивувавши їх тим, що з України начебто готувалися удари по територіях проведення військових навчань. Водночас Лукашенко заявив, що військ його держави в Україні нема.

3 березня Олександр Лукашенко заявив, що Білорусь хочуть "заштовхати у війну в Україні" та наголосив, що білоруси боротимуться лише на своїй землі. За його словами, "війна Білорусі з Україною потрібна ворогам, щоб оголити інші кордони Білорусі, але він „розкусив" цей план".

Міжнародна реакція

Міжнародна реакція на російське вторгнення в Україну 2022 року

Країни, які засудили вторгнення

Країни, які дотримуються нейтральної позиції

Країни, які схвалили вторгнення / заперечують вину Росії

Російське вторгнення в Україну отримало широкий міжнародний осуд з боку урядів і міжурядових організацій, що зумовило введення нових санкцій проти Росії, які спричинили російську фінансову кризу. Реакція урядів у всьому світі загалом була негативною, критика та осуд звучали з боку багатьох провідних країн, зокрема Великої Британії, США, Франції, Німеччини, Японії. Європейський Союз запровадив заборону російським літакам використовувати повітряний простір ЄС, заборону для деяких російських банків, заборонив деякі російські ЗМІ. Міжнародні організації, зокрема ООН та НАТО, також висловили осудження воєнної агресії РФ. Шириться бойкот Росії та Білорусі з боку неурядових організацій у сферах розваг, ЗМІ, бізнесу та спорту.

Країни, що закрили повітряний простір для російських літаків

Окуповані території (Крим, ОРДЛО)

Візити лідерів іноземних держав на знак підтримки

Візити західних лідерів до України під час повномасштабного російського вторгнення як вияв підтримки України почалися 15 березня з візиту Прем'єр-міністра Польщі Матеуша Моравецького, Прем'єр-міністра Чехії Петра Фіали та Прем'єр-міністра Словенії Янез Янши, а також віцепрем'єр-міністра Польщі з питань безпеки, лідера правлячої партії "Право і Справедливість" Ярослава Качинського до Києва. Візити тривають і надалі.

Фінансова та правова допомога Україні

Виступ Байдена щодо російської агресії в Україні

Впродовж березня-квітня низка організації погодилися на фінансову допомогу Україні. Європейський Союз виділив 6 траншів військової допомоги по 500 млн євро, загалом 3 млрд євро. Європейський інвестиційний банк схвалив негайну фінансову підтримку на 668 млн євро. Світовий банк погодився надати $723 млн. Країни Міжнародної асоціації розвитку, яка є частиною Світового банку схвалили виділення 1 млрд доларів Україні.

Генасамблея ООН засудила вторгнення Росії і закликала негайно вивести війська з України. За відповідну резолюцію проголосувала 141 країна, 5 були проти і 35 утрималися. Міжнародний суд ООН в Гаазі 16 березня 2022 року зобов'язав Росію припинити розпочаті 24 лютого 2022 року воєнні дії в Україні. Рада ООН з прав людини створила комісію з розслідування військових злочинів проти українців.

Передача Україні конфіскованих російських активів

10 травня 2023 року генеральний прокурор США санкціонував перше передання конфіскованих російських активів (на суму 5.4 млн доларів) Україні з метою відбудови. 15 травня до Конгресу США внесено законопроєкт про передачу конфіскованих російських активів Україні. 9 вересня стало відомо що США заарештували понад 1 млрд доларів російських активів які можуть передати Україні.

11 травня стало відомо що Європейська комісія розробила варіанти використання активів Росії - як приватних, так і державних - для відбудови України на суму близько 24.1 млрд євро. 25 травня згідно інформації у Financial Times представники Єврокомісії та держав-членів ЄС обговорили майбутнє відсотків, що генеруються російськими активами, розміром у 196.6 млрд євро (з яких 180 млрд євро - активи Центробанку РФ) що зберігаються у Euroclear, найбільшій у світі розрахунковій палаті.

12 травня Бельгія передала Україні 92 млн євро, отриманих від заморожених активів РФ. 8 вересня стало відомо що влада Естонії планує легалізувати конфіскацію пов'язаних із Кремлем активів для відбудови України. 11 жовтня стало відомо що Бельгія спрямує 1.7 млрд євро на підтримку України завдяки замороженим російським активам.

Збройна допомога Україні

Додатковий пакет допомоги від США, ухвалений 16 березня, включав 800 ПЗРК "Стінгер", 2 тис. ПЗРК Javelin, 1 тис. одиниць легкого протиброньового озброєння та 6 тис. протиброньових систем АТ-4, 100 тактичних безпілотних літальних систем, 100 гранатометів, 5 тис. гвинтівок, 1 тис. пістолетів, 400 кулеметів та 400 дробовиків, понад 20 млн боєприпасів для стрілецької зброї, гранатометів та мінометів, 25 тис. бронежилетів і 25 тис. шоломів.

На початку березня Німеччина передала протитанкові гранатомети й 35 тис. шоломів. А 26 березня Німеччина доправила до України 1500 зенітно-ракетних комплексів " Стріла", 100 кулеметів MG3 і 8 млн набоїв для пістолетів, 350 тис. продуктових наборів, 50 медичних транспортних засобів і медикаменти. ООН (Болгарія, Словаччина та Польща) 1 березня виділили Україні 70 літаків МіГ-29 та Су-25, які базуються в Польщі.

Сполучені Штати схвалили, щоб країни НАТО надавали військові літаки Україні. 8 березня польський уряд ухвалив рішення передати свої літаки МіҐ-29 у розпорядження американських військ на авіабазу Рамштайн і закликав інші країни НАТО зробити так само. Однак згодом Пентагон не підтримав такої схеми передачі. 7 квітня сенат США одностайно підтримав можливість ленд-лізу для України.

Окрім країн НАТО, Марокко також передає Україні 20 танків.

Тренування спеціалістів

Більшість країн НАТО, які надають Україні зброю, також проводять навчання українських військових.

На додаток до них, Камбоджа, яка не постачає Україні зброю, але з самого початку підтримала Україну політично, проводить навчання українських саперів; у країні ще залишилося багато мін з часів війни проти "червоних кхмерів", і камбоджійські сапери є одними з найдосвідченіших у світі.

Гуманітарна допомога Україні

До кінця 2022 року гуманітарну допомогу від різних міжнародних організацій отримали 13,5 млн українців. Прихисток і предмети першої потреби отримали 2,4 млн людей; одяг, опалювальні прилади й інші товари, необхідні для підготовки до зими - близько 630 тис. осіб. Воду й предмети гігієни - 6,9 млн; харчові продукти - 8,9 млн; медичні послуги - 8,9 млн осіб. Грошову допомогу отримали 4,3 млн людей. Найбільш активно до підтримки українців долучилися UNHCR, UNICEF, IOM, WFP, OCHA, Міжнародний Комітет Червоного Хреста, Товариство Червоного Хреста України.

Після масованих ракетних обстрілів Росією цивільної інфраструктури України, міжнародні організації та уряди країн почали відправляти Україні генератори та іншу допомогу для відновлення постачання електрики. 13 грудня в Парижі ухвалили виділити $1 млрд Україні на зимовий час на додаток до виділених ООН $4,5 млрд, наданих упродовж року.

Санкції проти Росії

Держави та наддержавні утворення

ООН

Рада Європи

25 лютого Рада Європи припинила членство Росії в усіх своїх органах за порушення її статуту, а саме статті 3 (про повагу до верховенства права та фундаментальних свобод). Також було припинено спрощену видачу віз громадянам Росії.

Європейський союз

Верховний представник ЄС із питань зовнішньої політики Жозеп Боррель повідомив, що Росія зіткнулася з "безпрецедентною ізоляцією" через її напад на Україну і зазнає "найжорсткіших санкцій", які коли-небудь запроваджував ЄС. Європейський Союз 25 лютого заморозив активи президента Росії Володимира Путіна і міністра закордонних справ Сергія Лаврова.

Швейцарія, яка асоціюється з ЄС, але не входить до нього, займала нейтралітет, однак 28 лютого запровадила проти Росії повний пакет санкцій Європейського Союзу.

ЄС та країни "Великої сімки" 15 березня позбавили Росію преференцій від членства у Світовій організації торгівлі.

Литва 2 квітня відмовилася від покупок російського газу. Аналогічно вчинили Латвія та Естонія.

США

Президент США Джо Байден запевнив, що "США і партнери відреагують спільно та рішуче. Світ притягне Росію до відповідальності". Наприкінці 24 лютого Джо Байден заявив: "Путін - агресор. Путін обрав цю війну. І тепер він і його країна зазнають наслідків", а також запевнив у запровадженні додаткових санкцій проти Росії, що "...призведе до серйозних витрат для російської економіки як негайно, так і з часом". Речник Держдепартаменту США Нед Прайс повідомив у інтерв'ю, що Зеленський "багато в чому представляє - навіть уособлює - демократичні прагнення та амбіції України - українського народу", а тому є ціллю № 1 для російської агресії. Сполучені Штати повідомили також, що розглядають можливість накладення санкцій на Центральний банк РФ і 3 березня вслід за ЄС заморозили активи російських мільярдерів і наближених до кремлівської влади людей. Однак прохання України про закриття її неба для російських літаків було відхилене 4 березня. США, за словами речника Державного департаменту Неда Прайса, готові посилювати санкції проти Росії. Президент Джо Байден 8 березня оголосив, що США припиняє імпорт російської нафти, а 11 березня заборонив імпорт з Росії алкоголю, діамантів і морепродуктів.

Велика Британія

Велика Британія запровадила окремі санкції проти російських олігархів. До переліку потрапили власник футбольного клубу "Челсі" Роман Абрамович, бізнесмен Олег Дерипаска, голова "Роснефти" Ігор Сєчин, голова банку ВТБ Андрій Костін, голова "Газпрому" Олексій Міллер, власник трубопровідної компанії "Транснефть" Микола Токарєв і голова банку "Россия" Дмитро Лебедєв.

Організації

Багато світових компаній у галузях харчування, спорту, технологій, медіа, освіти та фінансів згорнули свою діяльність в Росії, у такий спосіб долучившись до санкцій.

Санкції проти Білорусі

2 березня Європейський Союз запровадив санкції проти 22 білоруських воєначальників.

Підтримка Росії та співпраця з нею

Схвалення дій Росії висловили Білорусь, Сирія, Еритрея, Венесуела, Куба, Нікарагуа та М'янма.

Китай має з Росією пакт про співпрацю, що діятиме до 2026 року. Частиною пакту є умова, що Росія розглядає Тайвань як "невід'ємну частину Китаю". Після вторгнення Росії в Україну Китай заявив, що не надаватиме Москві військову підтримку, але зміцнює торгівлю, збільшуючи імпорт пшениці з Росії.

Пакистан та Індія мають тісні стосунки з Росією та продовжують економічну співпрацю, залишаючись нейтральними щодо війни. Ізраїль і Туреччина, що довго співпрацювали з Росією, виступили за те, щоб не відмовлятися від стосунків ні з Україною, ні з Росією.

Протести проти війни

Проукраїнські протести відбулися у кількох посольствах Росії за кордоном, зокрема у Вірменії, Австралії, Азербайджані, Болгарії, Бельгії, Канаді, Естонії, Грузії, Німеччині, Угорщині, Ісландії, Ірландії, Італії, Японії, Казахстану, Молдові, Нідерландах, Норвегії, Португалії, Румунії, Словаччині, Іспанії, Швеції, Тайвані, Туреччині, Великій Британії та США. У Чехії близько трьох тисяч людей протестували проти Росії на Вацлавській площі в Празі.

Рух бойкоту проти російської та білоруської продукції поширився в деяких країнах, особливо в країнах Балтії. В Естонії багато мереж супермаркетів прибрали з полиць російські продукти та напої. У Латвії більшість супермаркетів вилучили російські та білоруські продукти, зокрема харчові продукти, напої, журнали та газети; мережі Coop, Rimi, Maxima та Barbora стали найвідомішими мережами супермаркетів, які приєдналися до бойкоту. У Канаді комітетам із контролю за алкогольними напоями кількох провінцій, включно з Радою контролю за алкогольними напоями Онтаріо, Société des alcools du Québec, Newfoundland and Labrador Liquor Corporation, Manitoba Liquor & Lotteries Corporation і Nova Scotia Liquor Corporation, було наказано вилучити російську алкогольну продукцію з роздрібних магазинів. Уряд Британської Колумбії припинив імпорт російської алкогольної продукції. У Сполучених Штатах багато барів і алкогольних магазинів також прибрали з полиць російську горілку.

Посол Китаю в ООН Чжан Цзюнь сказав, що всім сторонам потрібно "зберігати холодну голову й раціональність" і що "особливо важливо наразі уникнути підігрівання напруженості". Позиція Китаю полягала в осудженні як розвитку війни, так і запровадження односторонніх санкцій проти Росії. Помічниця міністра закордонних справ КНР Хуа Чуньїн висловилася за те, щоб не називати події в Україну "у типовому західному стилі" вторгненням.

Прем'єр-міністр Великої Британії Борис Джонсон описав російське вторгнення як "катастрофу для нашого континенту" й анонсував, що обговорить ситуацію з лідерами країн "Великої сімки".

Міністр закордонних справ Німеччини Анналена Бербок відгукнулася, що "російський уряд порушує найелементарніші правила міжнародного порядку на очах світу", та заявила, що німецькі дипломати, які залишилися в Києві, покинуть столицю. Федеральний канцлер Німеччини Олаф Шольц назвав напад Росії "чорним днем для Європи" і закликав Путіна зупинитися негайно.

Візити політиків

Казахстан відмовився допомагати Путіну у війні проти України.

Президент Туреччини Реджеп Ердоган запевнив, що Україна та Росія є ключовими торговими партнерами, тож конфлікт між двома країнами може завдати шкоди економіці Туреччини. Він засудив вторгнення Росії в Україну як "важкий удар по регіональному миру та стабільності", а також розкритикував НАТО за відсутність конкретних дій у вирішенні конфлікту (станом на 25 лютого).

Президент Сербії Александар Вучич пообіцяв офіційно осудити визнання Росією незалежності ЛНР і ДНР, якщо президент України так само публічно осудить бомбардування Югославії НАТО 1999 року. Він висловив військовий нейтралітет щодо поточної ситуації та підтримку суверенітету України.

Президент США Джо Байден і Сенат США визнали очільника Кремля В. Путіна військовим злочинцем і кривавим диктатором. Президент США Джозеф Байден 13 квітня заявив, що Володимир Путін здійснює геноцид в Україні. Джо Байден став першим зі світових лідерів, який однозначно вжив термін "геноцид" щодо війни Росії проти України.

Прем'єр-міністр Великої Британії Борис Джонсон попередив 19 березня, що Захід не повинен намагатися "нормалізувати відносини" з президентом Росії Володимиром Путіним.

Міністерка закордонних справ Британії Ліз Трасс заявила, що Кремль, схоже, використовує мирні переговори між Москвою і Києвом лише для прикриття для своїх військових дій.

29 березня Борис Джонсон заявив, що хоче надати Україні більш летальну військову допомогу, оскільки Володимир Путін "підливатиме масла у вогонь". Також прем'єр-міністр Великої Британії Б. Джонсон після візиту в Україну 6 квітня заявив, що звірства Росії в Бучі та інших містах "близькі до геноциду".

Американський мільярдер Ілон Маск вночі з 26 на 27 лютого розгорнув супутниковий інтернет над Україною і анонсував, що термінали для доступу до нього вже відправлено. Свій жест він пояснив протидією Росії на випадок, якщо вона блокуватиме доступ до інтернету в Україні. 27 квітня компанія Ілона Маска SpaceX зареєструвала компанію Starlink Ukraine як своє представництво в Україні. На цей час SpaceX поставила в Україну 10 тис. станцій, що дало змогу значній кількості військових, урядових і рятувальних служб підключатися до супутникового інтернету.

Після вторгнення Росії на територію України Папа Франциск виступив із різними ініціативами з метою встановлення миру, зокрема він відвідав Посольство Росії при Святому Престолі. Вкрай незвичним кроком було те, що Папа на початку березня відправив на допомогу Україні двох високопоставлених кардиналів: кардинала Конрада Краєвського та кардинала Майкла Черні. 25 березня Франциск здійснив акт посвячення Росії та України.

Попри те, що Росія має кількісну перевагу в озброєнні, Україна змогла протистояти їй завдяки як допомозі дружніх держав, так і використанню власних розробок. У цілому російська стратегія полягає у масованих, але неточних атаках. Натомість озброєння України та НАТО зосереджене на окремих, але точних і потужних ударах у ключові цілі ворога. Значною мірою успіхи ЗСУ зумовлені руйнуванням ворожих ліній постачання боєприпасів.

Озброєння піхоти

У березні 2022 Україна отримала значну кількість протитанкових ракетних установок Javelin, NLAW і Stinger від США та Великої Британії, оскільки на Заході вважали, що Україна вестиме партизанську боротьбу. Ця зброя була особливо важливою для зупинки просування російських військ на Київ протягом перших днів після вторгнення.

Росія використовує для своїх атак, зокрема по цивільних об'єктах, балістичні та крилаті ракети з пускових платформ "Іскандер", "Точка У", а також крилаті ракети "Калібр" з кораблів та підводних човнів, що дислокуються в Чорному морі. Крім цього, Росія випускала по Україні з літаків крилаті ракети Х-101 та Х-555. Інтенсивне використання артилерії розпочалося Росією в кінці квітня 2022.

ЗСУ мали на озброєнні втричі менше гармат. У перші місяці війни Україна втратила близько половини всіх своїх артилерійських систем (включаючи як знищені, так і ті, до яких не лишилося снарядів). Вичерпання запасів зумовило перехід зі 152-мм радянського стандарту на 155-мм боєприпаси НАТО. Попри чисельну перевагу російських артилерійських систем, їм бракує точності, натомість ЗСУ зробили ставку саме на точні удари по критично важливих цілях у ворожому тилу. Вагомими з огляду на це стали поставки високоточної системи залпового вогню HIMARS з липня, хоча Захід не надавав до них боєприпаси з найбільшою дальністю ураження. Ті, що були поставлені в Україну, мають дальність польоту щонайбільше 80 км, що більше, ніж у системи "Смерч" на російському боці. HIMARS також набагато точніша, ніж російські відповідники. Також ЗСУ мають власну систему "Кропива" для розвідки, координації та коригування артилерії.

На початку липня Австралія, Канада та США також відправили в Україну понад 100 гаубиць M777 і 300 тис. снарядів до них калібру 155 мм. Дальність стрільби M777 подібна до російської гаубиці Гіацинт-Б і набагато більша, ніж у російської буксируваної гармати Д-30 і гаубиці " Мста-Б", САУ " Мста-С" чи 2С-3 "Акація". Хоча Росія має на озброєнні далекобійні САУ - 2С7 "Піон" і 2С5 "Гіацинт-С", їх небагато і вони повільні. Значною проблемою для Росії стало вичерпання її запасів снарядів як через бойове використання, так і знищення складів українськими атаками. В середньому Росія втрачає таким чином 1-1,5 млн снарядів на місяць, майже стільки, скільки здатна виробляти за рік. Україна, через вичерпання запасів снарядів радянського виробництва, налагодила на початку листопада 2022 року виробництво снарядів калібрів 152 мм та 122 мм, і мін 120 мм.

Бронетехніка

Маючи близько 70 тис. танків Т-72 в запасах, Росія була змушена постачати на фронт застарілі Т-62, які можна швидше привести в готовність. Широко використовуються бронетранспортери МТ-ЛБ, БМП-1, та різні БТР. За перший місяць війни Росія втратила більше танків, ніж мали Британія, Франція і Німеччина разом узяті.

Додаткові ППО для протидії ракетним обстрілам стали надходити від НАТО в квітні. На середину літа ЗСУ знищували близько половини випущених по Україні ракет. Росіяни через це почали вдаватися завдання ударів по одній цілі з різних напрямків і різними типами ракет.

Пілотована авіація

Росія широко послуговується літаками Су-25 і вертольотами Ка-52, загалом близько 800 апаратів на 40 аеродромах навколо України. Окрім того, використовує літаки дальнього радіолокаційного виявлення "А-50", а також літаки-ретранслятори Іл-22.

До початку широкого російського вторгнення Україна мала бойовий склад винищувальної та тактичної авіації: 43 МіГ-29, 26 Су-27, 12 Су-24 та 17 Су-25. Хоча склад української авіації після вторгнення невідомий, станом на грудень 2022 року вона завдала 3800 групових авіаційних ударів.

З початку вторгнення Росією використовуються ударні дрони "Оріон" і "Орлан-10". З середини вересня вона стала використовувати дрони "Герань-2", а потім менший варіант "Герань-1" - перейменовані БПЛА іранського виробництва, відповідно, "Шахед-136" та "Шахед-131". Це недорогі та прості апарати, здатні, проте, пролітати на значній відстані та вражати великі незахищені стаціонарні цілі.

Військові втрати окупантів

Незалежні дані щодо російських втрат

За підрахунками журналу , станом на 12 березня українська армія знищила військової техніки РФ на понад 5 млрд доларів

Станом на середину червня британська розвідка оцінювала втрати Росії в Україні приблизно в 20 тисяч людей.

Станом на 18 листопада 2022 журналістам видання "Кавказ.реалії" на основі відкритих джерел були встановлені імена 1590 ліквідованих російських військових - уродженців та жителів Північного Кавказу та Півдня Росії ( Чечня, Дагестан, Адигея, Інгушетія, Краснодарський край, Калмикія, Кабардино-Балкарія, Північна Осетія, Ставропольський край).

Інтернет-видання "Потери.нет" вважає, що станом на 10 травня 2023 року російські окупанти втратили 24596 вбитих, серед них - 4494 найманців ПВК Вагнера, 1187 мобілізованих, і 95 бойовиків з ОРДЛО.

Українські дані щодо російських втрат

За даними Генштабу ЗСУ, від початку бойових дій з 24 лютого 2022 року бойові втрати противника станом на 26 січня 2024 року орієнтовно становили:

Російські дані щодо власних втрат

26 лютого 2022 року, на 3-й день війни, в Росії вперше визнали загибель 1 російського військового в Україні, причому це було зроблено не центральною владою, а регіональною - головою Дагестану. У наступні дні ще були поодинокі визнання, зроблені владами регіонального рівня. 2 березня 2022 року Міноборони Росії вперше оприлюднило дані щодо військових втрат Росії в Україні, знизивши їх у своєму звіті щонайменше у 12 разів від фактичних. Увечері 27 лютого Міністерство оборони РФ визнало наявність убитих і поранених "в ході спецоперації Росії в Донбасі", не назвавши конкретних цифр. Вночі на сайті інформаційного агентства Росії ТАРС з'явилися дані про загальні втрати Росії у війні: 14 літаків, 5 вертольотів, 102 танки, 536 бронемашин, 15 артилерійських установок, 1 зенітно-ракетний комплекс "Бук", понад 3500 солдатів. Ці дані збігалися з тими, які надавала українська влада. Невдовзі ця інформація була видалена з сайту. 21 березня російське видання "Комсомольська правда" оприлюднило дані щодо втрат живої сили від Міноборони Росії - 9861 вбитими та 16 153 пораненими військовослужбовцями.

25 березня 2022 року Міністерство оборони Росії вперше з 2 березня оновило інформацію щодо кількості російських військових, які загинули за місяць так званої "спецоперації" в Україні. За його даними, було ліквідовано 1351 російського військовослужбовця, тоді як, згідно з даними Генштабу ЗСУ - ліквідованих російських загарбників в понад як 10 разів більше - понад 16 тис.

Прессекретар Володимира Путіна Дмитро Пєсков 7 квітня визнав у інтерв'ю для британського телеканалу " Sky News ", що Росія зазнає значних втрат в Україні та назвав це "великою трагедією" для Росії.

Дослідники групи "Медіазона" станом на 24 березня 2023 року в російських ЗМІ зафіксували підтвердження загибелі не менше 18 023 російських військовиків, серед яких щонайменше 3150 найманців ПВК (у тому числі 2259 завербованих в'язнів), 2110 мотострільців, 1905 добровольців, 1629 десантників, 1617 мобілізованих, 588 морських піхотинців, 563 танкістів, 437 росгвардійців, 427 артилеристів, 403 спецназівців, 150 моряків, 130 льотчиків та 115 інженерів. РФ з початку вторгнення втратила майже 2000 офіцерів, 211 з них - це старший та вищий склад (підполковники, полковники та генерали). Дослідники Російської служби Бі-бі-сі станом на 29 квітня 2022 року відзначили підтвердження у відкритих джерелах загибелі 1899 російських військовиків, а станом на 24 червня - 4010, і є підстави вважати, що це на 40-60 % менше повної кількості лише похованих у Росії військовиків, загиблих при вторгненні.

Втрати колаборантів

В перші дні широкомасштабного вторгнення, з кінця лютого 2022 року, російські окупанти почали проводити примусову мобілізацію населення на територіях ОРДЛО, включаючи самопроголошені республіки ДНР і ЛНР. Мобілізація проводилася як через видачу повісток за адресою проживання, так і через затримання на вулиці чи на роботі та доправлення затриманих до військкоматів силоміць. Виїзд чоловікам у віці 18-55 років з ОРДЛО окупаційною владою було заборонено. Арестович в інтерв'ю 17 квітня 2022 року озвучив кількість втрат серед мобілізованих в ОРДЛО приблизно 20 тисяч осіб убитими та пораненими. До кінця квітня 2022 року російські окупанти практично вичерпали ресурс для примусової мобілізації в ОРДЛО згідно з вимогами до солдатів, тому з 20 квітня 2022 року припинили проведення медичних оглядів мобілізованого особового складу.

Втрати України

На ранок 24 лютого було підтверджено смерть понад 40 українських солдатів і 18 цивільних. За оцінками Міністерства охорони здоров'я України, загалом загинуло 57 людей і 169 поранено. Спершу Генштаб ЗСУ повідомляв, що при обороні острова Зміїний полягло 13 прикордонників, але згодом стало відомо, що принаймні частину військовиків захопили в полон. Згідно з повідомленням Президента Володимира Зеленського, упродовж першого дня українська армія в боях із армією РФ втратила 137 військовослужбовців, серед них 10 офіцерів. Наступного дня парламентський заступник державного секретаря зі збройних сил Джеймс Гіпі доповів про загибель із початку вторгнення 194 українських військовослужбовців, а також 57 цивільних.

Російська сторона в особі прессекретаря Міністерства оборони РФ генерал-майора Ігоря Конашенкова заявила, що нібито Збройні сили Росії за весь час знищили майже 1 тис. об'єктів військової інфраструктури України "в рамках спеціальної операції на Донбасі", зокрема 38 літаків, 7 вертольотів, 11 безпілотних літальних апаратів і 2 тактичні ракети "Точка-У".

Президент України Володимир Зеленський 12 березня вперше після 24 лютого назвав втрати Збройних Сил України у війні з Росією: орієнтовно 1300 українських військовиків загинули. 16 квітня 2022 року в інтерв'ю телерадіокомпанії CNN Зеленський повідомив, що на війні загинуло від 2500 до 3000 українських військових. 11 червня радник голови Офісу президента Олексій Арестович заявив, що загальні втрати серед захисників України дорівнюють близько 10 тисячам осіб.

За даними правління штабу Нацгвардії, станом на травень 2022 року загинули 501 військовий Нацгвардії, поранені 1697.

Президент Володимир Зеленський в інтерв'ю американському виданню Newsmax 1 червня заявив, що в ході російсько-української війни щодня гинуть від 60 до 100 українських військовиків, ще близько 500 зазнають поранень.

За даними МОЗ України, внаслідок повномасштабного вторгнення Росії в Україні загинули 24 медичні працівники, ще 61 був поранений.

Станом на 18 вересня 2023 року, дослідники російського військо-аналітичного порталу "LostArmour" вважали, що силові структури України (ЗСУ, ВПС, Національна гвардія, прикордонники, Національна поліція, ВМСУ) загалом втратили 2581 офіцерів, в тому числі, 218 молодших лейтенантів, 495 лейтенантів, 763 старших лейтенантів, 439 капітанів, 262 майорів, 156 підполковників, 77 полковників, 53 молодших і 55 старших офіцерів запасу, 9 іноземців-офіцерів.

Як повідомила заступниця постійного представника України при міжнародних організаціях у Відні Наталія Костенко 6 липня 2023 року, втрати Сил оборони України у 8 разів менші, ніж втрати росіян, які зосереджені на захопленні територій за будь-яку ціну.

Побічні втрати

25 лютого 2022 року в нейтральних водах Чорного моря було пошкоджено комерційне судно під прапором Молдови з російськими моряками.

25 лютого 2022 року о 12:10 на якірній стоянці морського торговельного порту "Південний" у північно-західній частині Чорного моря після влучення ракети пошкоджено судно " NAMURA QUEEN ", яке веде морехідну діяльність під державним прапором Панами.

2 березня 2022 року в порту "Ольвія" російська ракета пошкодила судно під прапором Бангладешу " Banglar Samriddhi ", спалахнула пожежа. Росіяни вбили одного члена екіпажу, решту захопили в заручники.

3 березня в одеському порту внаслідок вибуху затонуло естонське вантажне судно " Helt ", екіпаж врятувався.

11 квітня 2022 року окупанти захопили в полон екіпаж вантажного судна "SMARTA" під прапором Ліберії та вивезли їх у невідомому напрямку.

Оцінки та прогнози

Гуманітарні

З початку війни, за даними ООН, з України виїхало близько 8 млн людей. Більшість вирушили до Польщі, решта - до Словаччини, Угорщини, Румунії та інших країн. Це стало найбільшою міграційною кризою в Європі з часів Другої світової війни. 146 тис. іноземних студентів покинули Україну. Водночас понад 1,6 млн громадян повернулися в Україну з-за кордону. З 10 травня кількість людей, що повертаються до України, перевищила кількість тих, що виїжджають. За повідомленням Кабміну, на територію РФ окупанти депортували близько 1,2 млн жителів України. 5,3 млн стали внутрішньо переміщеними особами в межах України.

Росію та її президента Володимира Путіна дедалі більше ізолюють інші країни. Довгострокові союзники різко відвернулися від РФ після її вторгнення в Україну, а західні країни стали надавати Україні різні види допомоги, зокрема і постачати зброю. Надії Путіна на швидку перемогу не виправдалися перед обличчям запеклого опору українських солдатів і добровольців. Президент України Володимир Зеленський відкинув ультиматум Путіна з вимогою капітуляції Києва. Головний потенційний союзник Росії, Китай, відмовився від прямої підтримки, зайнявши нейтралітет. Натомість Росія склала перелік "дружніх держав", до яких належать Бурунді, Гвінейська Республіка, Камерун, Малі, Судан, Уганда, Чад, Ефіопія та Південно-Африканська Республіка. Це ті держави, яким Росія раніше постачала зброю, та які в минулому були колоніями західноєвропейських держав.

Економічні

Загальна сума збитків інфраструктурі України за 2022 рік склала майже $138 млрд.

Українські торгівельні мережі прозвітували 24 лютого, що продуктів є вдосталь, наявних складських запасів вистачить на 15-20 днів. "Державна продовольчо-зернова корпорація України" (ДПЗКУ) запустила млини, що перебували на консервації, для забезпечення борошном населення та військових підрозділів в умовах воєнного стану. З 12 березня 2022 почала діяти заборона на експорт добрив з України. Через окупацію територій Росією та зменшену врожайність обсяги виробництва продукції рослинництва зменшилися в 2022 році на 35-40 %, порівняно з попереднім роком. Через військові дії було втрачено 15-20 % поголів'я великої рогатої худоби, свиней і птиці. Водночас у 2022 році вдалося зібрати понад 67 млн т врожаю, що стало одним з п'яти кращих показників за 30 років.

На спеціальний рахунок Нацбанку для допомоги ЗСУ надійшло 12,2 млрд гривень пожертв. Гроші надходили від бізнесу, громадян України та країн ЄС, США, Канади, Британії тощо. За 25 і 26 лютого українські громадяни, що мають рахунок у ПриватБанку, надіслали на потреби Збройних сил понад 1 млрд гривень. За тиждень війни громадяни пожертвували вже 6 млрд гривень. Понад 700 тис. громадян подали заяви на отримання грошової допомоги у зв'язку з втратою роботи.

Постановою Нацбанку було заборонено видавати готівку з рахунків клієнтів в іноземній валюті, проте цю валюту й надалі можна продати та видавати готівкою у гривнях.

Нацбанк з 1 березня 2022 заборонив роботу емітованих у РФ та Білорусі карток.

Гроші, що надавалися вакцинованим від COVID-19 за програмою "єПідтримка" (1 тис. грн на людину), з 2 березня дозволили витрачати на будь-які продукти чи товари. Раніше ці гроші можна було використовувати лише на певні витрати. 3 березня Володимир Зеленський повідомив, що українці, які втратили можливість працювати через війну, отримають грошову допомогу 6 500 грн, а "ковідну тисячу" призупинили виплачувати.

Значна кількість емігрантів зумовила зменшення кількості платників податків. У найкризовіший момент Україна втратила 80 % експортного потенціалу, особливо через блокування Росією портів, але в подальшому він почав відновлюватися. До вересня 2022 року 65 % експорту йшло в країни Європейського Союзу, завдяки чому став наповнюватися бюджет України на 2023 рік.

Російський рубль упав до історичних мінімумів, Центральний банк Росії розпочав валютні інтервенції (значний разовий продаж або закупівлю великих партій іноземної валюти). Курс долара і євро до рубля вранці 24 лютого виріс майже на 10 % і досяг історичних максимумів. Акції найбільших російських компаній упали на відкритті торгів Московської біржі, яка призупинила діяльність з 8 до 10 год. Керівник операцій на валютному та грошовому ринку російського Металінвестбанку Сергій Романчук прокоментував, що "росіянам треба приготуватися до того, що ми відкинуті в минуле на багато років з погляду інфраструктури ринку і загалом". Путін попередив керівників бізнесу Росії, що очікується "обмеження" російської економіки, але заявив, що Росія вжила "необхідних заходів".

Канцлер Німеччини Олаф Шольц заявив, що Німеччина, як ключовий торговий партнер Росії, виступає проти відімкнення Росії від банківської системи , однак припустив, що такий крок можливий. Таку ж думку підтримав Джо Байден, сказавши, що відімкнення можливе, "але зараз це не та позиція, яку хоче зайняти решта Європи". 25 лютого міністр фінансів Крістіан Лінднер висловився, що Німеччина готова відключити Росію від , але спочатку має прорахувати наслідки для своєї економіки. 26 лютого Угорщина, Німеччина та Кіпр повідомили, що не перешкоджатимуть негайному запровадженню такої санкції. Почалася технічна підготовка до ухвалення рішення про відключення Росії від SWIFT. Згодом частину російських банків відключили.

Через запровадження санкцій Росія 28 лютого більш ніж удвічі підвищила ключову процентну ставку, рубль впав на 30 % відносно долара США. Центральний банк Росії заявив, що підвищив ставку з 9,5 % до 20 %, аби пом'якшити вплив падіння курсу рубля на ціни. Центральний банк Росії спочатку відклав відкриття Московської біржі на три години, а потім заявив, що вона буде закрита весь день. 2 березня депозитарні розписки "Сбербанка" в Лондоні впали більше ніж на 90 % - до 1,7 цента.

За висновком 1 березня 2022 року, "російські ринки починають виглядати непридатними для інвестицій". До 4 березня міжнародні санкції скоротили доступні валютні резерви Росії майже вдвічі, включно з депозитами в іноземній валюті та цінними паперами, що поставило Росію на межу дефолту.

Володимир Путін 31 березня підписав указ про переведення розрахунків за природний газ із так званими "недружніми" Росії країнами на рублі. Це дало привід рейтинговим агенціям заявити про можливість дефолту Росії невдовзі. Міжнародна рейтингова агенція S&P оцінила становище Росії на початку квітня як "вибірковий дефолт".

Відкритий напад Росії на Україну зумовив помітні негативні наслідки для світової економіки, що наклалися на наслідки пандемії COVID-19.

У перший день вторгнення фондові індекси у світі різко впали, а ціни на нафту зросли майже на 6 доларів за барель (на 7 %) після того, як президент Володимир Путін почав військові дії Росії в Україні. Еталонна марка нафти вперше з 2014 року піднялася у ціні до $100 за барель. 25 лютого Китай призупинив закупки російської морської нафти.

Обвалився також курс криптовалют. Згідно з даними Coinmarketcap, за першу добу після відкритого нападу Росії ринок криптовалют загалом утратив понад $160 млрд.

Ціни на нафту 1 березня піднялися до максимуму з 2014 року. Американська нафта подорожчала на 10 % до внутрішньоденного максимуму $105,14 за барель. Еталонна нафта Brent піднялася приблизно на 8 % до $105,40 за барель. Президент США розпорядився 31 березня використовувати щодня 1 млн барелів нафти з державного резерву для врегулювання цін на енергоносії.

Роскосмос у відповідь на санкції проти Росії відмовився запускати космічні супутники для мережі .

Ціни акцій в Азії впали після пожежі на Запорізькій атомній електростанції. Японський еталонний індекс Nikkei впав на 2,5 %, а в Гонконзі - на 2,6 %. Ціни на нафту зросли на азійських ранкових торгах: ціна нафти Brent перевищила $112 за барель.

Через війну в Україні закрилися два заводи з виробництва неону, звідки надходила майже половина всього неону в світі. Це загрожує суттєвим зменшенням виробництва мікрочипів. Автомобільні концерни Volkswagen та зменшили виробництво через припинення поставок дротів з України.

Росія обмежила чи припинила експорт природного газу на захід газопроводом "Північний потік-1", вимагаючи зняття санкцій. Залежність Європи від російського газу обумовила восьмикратне підвищення цін на нього, запровадження режиму заощадження палива, закриття деяких підприємств і нові правила нормування. Найбільш залежною від Росії в цьому плані виявилася Німеччина. Зросли ціни на електроенергію в Європі, максимум до €1,500 за мегават. Це негативно позначилося на виробництві сталі, пиломатеріалів, мікрочипів, скла, бавовни, пластику, хімікатів. У червні 2022 США вперше в історії продали європейським країнам більше скрапленого газу, ніж Росія через трубопроводи. Наприкінці вересня 2022 року сталися вибухи на газопроводах "Північний потік", вину за що Німеччина, Данія та Швеція поклали на Росію. 27 вересня почав роботу альтернативний газопровід "Baltic Pipe", яким газ яким надходитиме з Норвегії.

Як прозвітував Всесвітній економічний форум, зростання ВВП європейських країн загальмувалося, особливо в країнах-сусідах України - від 0,2 % до 1 % за пів року війни. За прогнозом Світової організації торгівлі, війна може знизити зростання світового ВВП на 0,7-1,3 %.

Світові об'єднання художників, скульпторів, фольклористів, дизайнерів вилучили учасників з Росії зі своїх спільнот, тематичних виставок і фестивалів.

Головні українські книжкові мережі та книгарні - Yakaboo, Книгарня "Є", "Клуб Сімейного Дозвілля" - розірвали співпрацю з російськими видавництвами. Деякі стали вилучати продукцію Росії з продажу. Найбільші книжкові фестивалі світу відмовили Росії брати участь із національним стендом.

За агресію проти України Росію вилучили з пісенного конкурсу Євробачення-2022. Багато виконавців і гуртів скасували заплановані концерти в РФ, зокрема Imagine Dragons, Iggy Pop, Brainstorm, Green Day, The Neighborhood, Tommy Genesis, Franz Ferdinand, Apashe, Foals, The Killers.

Санкції проти Росії практично знищили її кіноринок. Sony, Disney, WarnerMedia, Paramount і Universal припинили покази фільмів на території країни-агресора. Внаслідок пандемії COVID-19 російські кінотеатри та виробники фільмів значно скоротили витрати на утримання свого обладнання. Припинення постачання нового обладнання з-за кордону та підтримки програмного забезпечення практично унеможливили подальший розвиток російського кіно. Не останню роль зіграло й те, що багато серіалів імпортували з України. Російське кінопіратство втратило більшу частину фінансування, оскільки основна частина коштів надходила від українських рекламних агентств. Крім того, Європейська кіноакадемія вилучила російські фільми з премії European Film Awards 2022 року.

Екологічні

Військові дії призвели до серйозних екологічних наслідків для Донецької, Луганської, Запорізької, Херсонської, Київської, Чернігівської та Сумської, областей - це забруднення атмосферного повітря, ґрунтів, водойм, підтоплення площ, забруднення атмосферного повітря, виведення з ладу значних масивів ріллі, знищення і псування об'єктів природно-заповідного фонду, лісових пожеж (в тому числі в зоні відчуження ЧАЕС) та ін.

За попередніми підрахунками, станом на 1 березня 2022 року загалом в зону військової окупації та бойових дій потрапили території 900 об'єктів природно-заповідного фонду (ПЗФ) площею 12406,6 км² (1,24 млн га), що становить близько третини площі природно-заповідного фонду України. Під загрозою знищення знаходяться близько 200 територій Смарагдової мережі площею 2,9 млн га. Українська природоохоронна група повідомила, що військова окупація охопила 44 % найцінніших природоохоронних територій України.

Воєнні злочини Росії

Зафіксовані випадки, коли противник використовує державну символіку України та вивішує білий прапор на своїй техніці нібито для того, щоб здатись. Однак після наближення до українських позицій війська РФ починали відкривати вогонь на ураження. Поблизу села Довгеньке Харківської області 20 квітня 2022 року окупанти намагалися нападати, використовуючи українську військову форму. Окупанти 17 квітня 2022 року у Запорізькій області готують провокації: замальовують на техніці літери Z та встановлюють українські прапори. Російські окупанти 24 квітня 2022 року начепили на свої танки прапори України та намагалися обманути місцевих мешканців, нібито по них стріляють українські війська. Росія втягує українських дітей у війну: Офіс генпрокурора назвав 8 випадків.

11 березня 2022 року Організація Об'єднаних Націй заявила, що отримала докази використання Росією касетних боєприпасів у Вугледарі та Харкові. 13 березня 2022 року російські війська застосували у місті Попасна на Луганщині фосфорні боєприпаси, заборонені Женевською конвенцією.

11 квітня повідомлено про хімічну атаку на Маріуполь. За попередніми даними російська армія могла застосувати зарин.

Від початку відкритої російської агресії проти України задокументовані численні випадки руйнувань житлової інфраструктури, вбивств мирних жителів і мародерства з боку російських військовиків на захопленій українській території. Обстрілами населених пунктів України російські війська зруйнували численні храми, музеї, бібліотеки та пам'ятки (станом на 24 червня Мінкульт зафіксував 396 злочинів проти культурної спадщини, постраждала зокрема 21 пам'ятка національного значення і 95 - місцевого). Станом на 15 березня 2022 року російський агресор знищив в Україні 3500 об'єктів інфраструктури, в тому числі 230 об'єктів транспортної інфраструктури, 165 об'єктів життєзабезпечення населення, таких як електропідстанції та газопроводи - повністю або частково зруйновані. Від початку російської агресії в Україні станом на 21 квітня 2022 року пошкоджено 347 закладів охорони здоров'я, 36 - зруйновано. Російські війська станом на 27 квітня 2022 року зруйнували в Україні понад 18 тисяч об'єктів інфраструктури.

Управління Верховного комісара ООН з прав людини змогло підтвердити, що станом на 27 червня 2022 року в ході війни загинули не менше 4731 і поранено 5900 цивільних. При цьому в організації наголошують, що реальні цифри значно вищі. За даними Офісу Генерального прокурора України, станом на ранок 24 травня 2022 року в Україні внаслідок агресії Росії постраждали понад 667 дітей. За офіційними даними ювенальних прокурорів 234 дитини загинуло та понад 433 поранено. Російські окупанти вбивають мирних жителів, викрадають, катують українських журналістів, політиків і громадських діячів, вони також вивозять, депортують українських громадян. Російські окупанти розстрілюють гуманітарні коридори, грабують підприємства, магазини і оселі українців, ґвалтують жінок Зафіксовані сотні випадків зґвалтувань, зокрема неповнолітніх дівчат, зовсім маленьких дітей і навіть немовляти. Російські окупанти влаштували в місті Буча у Київській області масове вбивство цивільного населення (див. Бучанська різанина).

Рекордна кількість держав - 41 - звернулася до Міжнародного кримінального суду з проханням офіційно розслідувати воєнні злочини, скоєні Росією в Україні. Головну частину тут складають злочинні дії, спрямовані на деморалізацію цивільного населення. Постійна представниця США при ООН Лінда Томас-Грінфілд заявила, що російські військовики, які вбивають людей і руйнують міста в Україні, будуть притягнуті до відповідальності, всі їхні дії документуються. Президент Зеленський заявив, що Росія відповідатиме перед міжнародним трибуналом за масові обстріли Харкова. Прокурор Міжнародного суду особисто ініціював розслідування злочинів Росії в Україні. Європейський суд з прав людини виніс рішення, в якому наказав Російській Федерації припинити напади на цивільні об'єкти в Україні та їхнє бомбардування. Міжнародний кримінальний суд (МКС) приєднався до спільної слідчої групи з розслідування воєнних злочинів Росії в Україні.

Інформаційна війна Росії

Від початку повномасштабного російського вторгнення на тимчасово окупованих територіях України діє чимало рухів громадського спротиву, зокрема "Жовта стрічка", "Бердянська партизанська армія", "Атеш", "Кримські бойові чайки" тощо.

Переговори

Третій раунд переговорів відбувся 7 березня в Білорусі. Сторони домовилися про покращення логістики гуманітарних коридорів.

Надалі єдиною умовою будь-яких переговорів українська влада вказала виведення російських військ з території України з визнанням її в кордонах 1991 року. Зокрема це було озвучено президентом України на 77-ій сесії Генеральної асамблеї ООН у вересні 2022 року.

Аамер Мадхані; Зік Міллер (21 жовтня 2022). US: Iranian troops in Crimea backing Russian drone strikes [США: іранські війська в Криму надають підтримку ударам російських безпілотників]. (англ.).

Russian Offensive Campaign Assessment, November 25 [Оцінка російської наступальної кампанії, 25 листопада]. Інститут вивчення війни (англ.). 25 листопада 2022.

Courtney Kube (2 листопада 2023). North Korea is secretly supplying weapons to Russia, White House says. NBC News.(англ.)

North Korea sold arms to Russia's Wagner Group, says US. Deutsche Welle. 12 грудня 2022.(англ.)

Окупаційні війська РФ в Україні очолив глава космічних сил. Deutsche Welle. 8 жовтня 2022. Архів оригіналу за 15 жовтня 2022.

The military balance 2021. Abingdon, Oxon: International Institute for Strategic Studies. 2021. ISBN 978-1032012278.

Близько 700 тисяч українських військових беруть участь у війні з росією. Укрінформ. 7 липня 2022.

Потери России за 13 месяцев войны в Украине: скачок смертей заключенных. bbc.com.

https://www.oryxspioenkop.com/2022/09/attack-on-europe-documenting-equipment.html.

У ході повномасштабної агресії РФ загинули майже 9 000 українських військових - Залужний. 22.08.2022

В Офісі президента назвали втрати української армії. 02.12.2022, 01:15

Attack On Europe: Documenting Ukrainian Equipment Losses During The 2022 Russian Invasion Of Ukraine. Архів оригіналу за 10 травня 2022.

Путин врал, что войны с Украиной не будет. Хронология обмана президента РФ. 24 лютого 2022. Архів оригіналу за 25 лютого 2022.

Анна Рудик (24 лютого 2022). З території Білорусі по Україні завдано ударів 4 балістичними ракетами, - ОП. Українські Новини. Архів оригіналу за 24 лютого 2022.

ЗСУ: Росія втратила за сьогодні, 25 лютого, понад 1000 військових. Громадське телебачення. 25 лютого 2022. Архів оригіналу за 25 лютого 2022.

Караичев Д. Н. Формирование в российской научной историографии юридической концепции об антиконституционном характере передачи Крымской области в 1954 г. из состава РСФСР в состав Украинской ССР / Д. Н. Караичев. - М. : КнигИздат, 2019. - 126 с. (посилання на повний текст)

Независимая газета, Москва ; 22.01.1993 ; 12 (436) (архів)

Дождь 24 июля 2014 Михаил Зыгарь Политик Виктор Алкснис: кто планировал межэтнические конфликты в СССР [Архівовано 2019-09-21 у Wayback Machine.]

https://web.archive.org/web/20220717080338/https://ukraina.ru/20191128/1025845386.html

"Международная научно-практическая конференция „Донбасс в евразийском проекте"" (Джерело). Відео з конференції: 1, 2

Article by Vladimir Putin "On the Historical Unity of Russians and Ukrainians" * President of Russia. web.archive.org. 25 січня 2022. Архів оригіналу за 25 січня 2022.

Snyder, Timothy (18 січня 2022). How to think about war in Ukraine. Thinking about...

Taylor, Adam (24 лютого 2022). Russia's attack on Ukraine came after months of denials it would attack. Washington Post (амер.). ISSN 0190-8286.

Crowley, Michael; Wong, Edward (29 січня 2022). U.S. Sanctions Aimed at Russia Could Take a Wide Toll. The New York Times (амер.). ISSN 0362-4331. Архів оригіналу за 5 лютого 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Російське вторгнення в Україну (з 2022) - Вікіпедія

# data[].attributes.attachment_link.description
Російське вторгнення в Україну (з 2022) Російсько-українська війна (з 2014) Мапа окупації України (регулярно оновлюється). Детально див.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У лютому та березні 2024 року виповнюється 10 років від початку російсько-української війни та окупації Криму, а також два роки від повномасштабного вторгнення.

Найближчі місяці сповнені дуже складних та емоційних для України і її громадян історичних подій. Тому в цей час і дорослим, і дітям потрібна особлива підтримка.

"Нова українська школа" зібрала 34 тематичні матеріали, які допоможуть вчителям і батькам побудувати розмову з дітьми про війну, додадуть стійкості та стабілізують емоційний стан.

ВІДПОВІДАЄМО НА ПИТАННЯ ДІТЕЙ ПРО ВІЙНУ Й ШУКАЄМО СЛОВА ПІДТРИМКИ

"Коли закінчиться війна?", "Чому росія на нас напала?", "Коли я побачу маму/тата?", "Який сенс зараз вчитися"... Ці та інші питання про війну, військових, людей з інвалідністю діти часто ставлять дорослим. Однак не завжди навіть емоційно стабільний дорослий здатний швидко знайти на них відповіді. Іноді ці питання зачіпають дуже глибокі й чутливі теми.

Про те, як підготуватися до таких розмов, якими вони мають бути, як не ретравматизувати дітей та підтримати їх, читайте в цій тематичній добірці матеріалів "Нової української школи":

Як і про що говорити з учнями на уроках 24 лютого.

"Коли закінчиться війна?": як учителям відповідати на складні питання учнів.

Говоримо з дітьми про війну за допомогою книг (на прикладі посібника "Живі письменники. Як говорити з дітьми про війну та мир").

Військові в школі: чи потрібні зустрічі з учнями під час війни і як їх правильно організувати - без додаткових травм для дітей та запрошених.

Дитина втратила рідних через війну: як поводитися та які слова підтримки підібрати однокласникам і вчителям.

Психологічна допомога дітям під час війни: добірка практичних інструментів і порад від психологині Світлани Ройз.

Дисципліна школярів під час війни: як знайти баланс.

Підліткознавство воєнного часу: які ознаки зараз притаманні поведінці підлітків і як допомогти "майже дорослим" пережити цей час.

Як говорити з дітьми про людей з інвалідністю - поради психологині.

Чи доречний сміх під час війни та які українські твори почитати для підняття настрою.

Чому діти лаються під час війни та як із цим бути. 21 порада від психологині.

Чому діти зараз почуваються самотніми: пояснення психологів із чим це пов'язано й до чого може призвести.

"Завжди підтримуйте ініціативу дітей": історії вчителів-учасників "Шкільного уроку волонтерства".

Практики уважності для дітей і дорослих: як допомогти собі зосередитися і "заземлитися"

Відчувати тіло, записувати думки, відновлювати зв'язок із реальністю: як дорослим і дітям уберегтися від виснаження.

Суперсила м'яких іграшок: лайфхак, як заспокоїти дитину за допомогою браслетів і гумок для волосся.

"Прості речі рятують життя": 5 порад вчительству та учнівству для підтримки ментального здоров'я.

Більше інструментів турботи про себе та інших, корисні ресурси, поради й тренінги щодо життєстійкості можна знайти на порталі проєкту "Resilience.Help" від ГО "Смарт освіта".

Крім цього, ГО "Смарт освіта" в межах проєкту "Скриня в укриття" створила для дітей різного віку розмальовки на патріотичну тематику, які можуть розважити, заспокоїти дітей і підтримати емоційно. Безплатно завантажити їх можна тут.

Також на порталі проєкту "Вчися вухами" доступний аудіоурок "Широкомасштабна російсько-українська війна" для учнів 11 класу, де історикиня та вчителька історії Антоніна Макаревич розповідає про війну росії проти України з початку повномасштабного вторгнення. Знайти урок та тест до нього можна за посиланням.

А урок про російсько-українські відносини періоду незалежності України можна послухати тут.

РОЗМОВИ З ДІТЬМИ ПРО ШКОДУ РОСІЙСЬКОГО КОНТЕНТУ ТА НАРАТИВИ КРАЇНИ-АГРЕСОРКИ: ЯКІ АРГУМЕНТИ ДІБРАТИ

Хоча з початком повномасштабної війни значна частина українців відмовилася від споживання російського контенту, усе ж і досі, на десятий рік російсько-української війни, у нашому інфопросторі набирають популярності російські серіали, а пісні країни-агресорки можуть очолити українські рейтинги.

Важливо пам'ятати, що російський контент є частиною економіки рф, яка зараз працює на знищення українців та наших міст, містечок і сіл. До того ж це частина інформаційних атак та пропаганди ворога.
Що робити, якщо дитина споживає російський контент, озвучує російські наративи та яку альтернативу запропонувати, читайте в цій добірці:

Російські пісні в плейлистах українських школярів: чому не варто слухати музику ворога і як це пояснити дітям.

Якщо раптом учні озвучують російські наративи: які шляхи комунікації найбільш коректні.

Звідки діти можуть чути російські наративи - пояснення фактчекерки та дослідниці дезінформації.

"В умовах війни ми не можемо отримати всю інформацію. Цим можна маніпулювати. росіяни це й роблять": інтервʼю про важливість медіаграмотності.

Фільтрують інформацію та не ведуться на російські фейки: досвід однієї школи, яка завчасно навчала учнів медіаграмотності.

Чому українські підлітки споживають російський контент і що можна запропонувати натомість - на прикладі проєкту "Колайдер".

Що можна подивитися і послухати з дитиною: добірка україномовного контенту від психологині Світлани Ройз.

МАТЕРІАЛИ ПРО ТОТ, ВПО, ОСВІТНЮ ДЕОКУПАЦІЮ ТА УЧНІВ ЗА КОРДОНОМ

Доки учнівство на материковій частині України вчить вірші українських поетів, вивчає історію України та волонтерить для ЗСУ, українські школярі й школярки на тимчасово окупованих територіях нерідко взагалі не мають доступу до української освіти. А ті, хто вже 10 років перебуває в окупації, живуть в інформаційному вакуумі, який формує росія за допомогою пропаганди.

Крім цього, станом на кінець грудня 2023 року приблизно 25 % українських учнів перебувало за кордоном. З 24 лютого 2022 року до 12 грудня 2023 року до шкіл Європейського союзу інтегрували 831 431 українських учнів.

Особливої підтримки потребують і діти ВПО, які мають адаптуватися на нових місцях, знаходити друзів серед місцевих однолітків, долати стрес та виснаження.

Як тримати зв'язок із дітьми на ТОТ та допомогти учням/ученицям ВПО й тим, що за кордоном - читайте в цих матеріалах:

Коли звільнимо Крим - що далі: як відновлювати зв'язки з півостровом через систему освіти.

Освітня деокупація: чому вчать у школах Криму та як інтегрувати кримських дітей в український простір після звільнення півострова.

Як повертати в українську освіту учнів із ТОТ та з-за кордону: особливості, різниця, гострі проблеми.

Підтримують дії путіна, співають гімн росії та булять українців: що робити, якщо ваша дитина в закордонній школі вчиться з дітьми росіян.

Яким має бути педагогічний резерв для деокупованих територій: поради освітніх управлінців та вчителів.

"України немає, а любити треба росію": як країна-агресорка перевиховує наших учнів в окупації через підручники.

Як поновити бібліотечні фонди в школах на деокупованих територіях: поради управлінців і додаткові можливості.

Дорога додому: як росія викрадає українських дітей, як їх вдається повернути та з якими проблемами після цього стикаються родини.

Мобільні групи з інтеграційної підтримки: як в Україні працюють із дітьми ВПО та їхніми батьками.

Як допомогти дитині впоратися із терміновою евакуацією - поради психологині.

Також радимо ознайомитися з окремим розділом на сайті "Нової української школи" "Вчительський щоденник війни", де українські освітяни діляться своїми непростими історіями під час життя в тимчасовій окупації. Вони розповіли нам про злочини росіян проти освіти, "підпільне" викладання за українськими програмами попри їхню заборону ворогом, колег-колаборантів, фільтраційні табори, підвали та інші виклики, з якими зіштовхнулися українці на ТОТ через злочини росіян.

Редакція "Нової української школи" висловлює щире захоплення та безмежну вдячність незламним українським захисникам і захисницям, українським освітянам, учням та їхнім батькам.
Слава Україні! Героям слава! Переможемо! Ірина Троян "Нова українська школа" Титульне фото: автор - Dmitry Masalov, dribbble.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Друга річниця повномасштабного вторгнення та 10-річчя російської агресії: добірка найважливіших матеріалів НУШ про війну | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
У лютому та березні 2024 року виповнюється 10 років від початку російсько-української війни та окупації Криму, а також два роки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Міністерство у справах ветеранів

# data[].attributes.attachment_link.title
До річниці повномасштабного російського збройного вторгнення в Україну.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кожного року 21 лютого увесь світ відзначає Міжнародний день рідної мови. Це свято досить молоде. Воно було запроваджено у листопаді 1999 року згідно тридцятої сесії Генеральної конференції ЮНЕСКО з метою захисту мовної й культурної багатоманітності. Історія свята, на жаль, має трагічний початок.

21 лютого 1952 року у Бангладеш (Східний Пакистан) пакистанська влада жорстоко придушила демонстрацію людей, які виражали свій протест проти урядової заборони на використання в країні своєї рідної - бенгальської, мови. Відтоді кожного року Бангладеш відзначає день полеглих за рідну мову. Саме за пропозицією цієї країни ЮНЕСКО проголосило 21 лютого Міжнародним днем рідної мови. А починаючи з 21 лютого 2000 року, цей день відзначаємо і ми, українці.

10 цікавих фактів про українську мову

1. Сучасна українська мова має близько 256 тисяч слів.

2. За лексичним запасом найближчою до української мови є білоруська - 84% спільної лексики. Далі йдуть польська і сербська (70% і 68% відповідно), потім - російська (62%). "До речі, якщо порівнювати фонетику й граматику, то українська має від 22 до 29 спільних рис з білоруською, чеською, словацькою й польською мовами, а з російською тільки 11", - кажуть експерти.

3. В українській мові, на відміну від решти східнослов'янських мов, іменник має 7 відмінків, один з яких - кличний.

4. У 448 році візантійський історик Пріск Панійський під час перебування в таборі гунського володаря Аттіли на території сучасної України, записав слова "мед" і "страва". Це була перша згадка українських слів.

5. Українську мову в різні історичні періоди називали по-різному: про́ста, руська, русинська, козацька тощо. Історично найуживанішою назвою української до середини XIX століття була назва "руська мова".

6. В українській мові найбільша кількість слів починається на літеру "П".

7. Найменш уживаною літерою українського алфавіту є літера "Ф".

8. Українська мова багата на синоніми. Наприклад, слово "горизонт" має 12 синонімів: обрій, небозвід, небосхил, крайнебо, круговид, кругозір, кругогляд, виднокруг, видноколо, виднокрай, небокрай, овид.

9. Назви всіх дитинчат тварин є іменниками середнього роду: теля, котеня, жабеня.

10. Українська мова має велику кількість зменшувальних форм. Навіть слово "вороги" може звучати як "вороженьки".

Оформлення

✔ ВИСЛОВИ ПРО МОВУ-до Дня української писемності і мови ( завантажити)

✔ ВИСЛОВИ ПРО МОВУ-до Дня української писемності і мови ( завантажити)

✔ Вірші про рідну мову ( завантажити)

✔ Постер"ДЕНЬ РІДНОЇ МОВИ" ( завантажити)

✔ Рамка до ДНЯ УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ та ПИСЕМНОСТІ ( завантажити)

✔ Постер до Дня рідної мови ( завантажити)

✔ Фотобутафорія до дня Рідної мови ( завантажити)

✔ Фотобутафорія до дня Рідної мови ( завантажити)

✔ Розтяжка "Я ЛЮБЛЮ РІДНУ МОВУ!" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови"( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

✔ РОЗТЯЖКА "День Рідної Мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови/З днем рідної мови" ( завантажити)

✔ Розтяжка "День рідної мови" ( завантажити)

Презентація, вікторина, буклет, закладинки

✔ Урок у вигляді вікторини (8-9 класи) ( завантажити)

✔ Презентація "Подорож перлинами української мови" (4-7 класи) ( завантажити)
Презентація містить вікторину, ребуси, шаради, анаграми, загадки, прислів'я тощо.
✔ Презентація "День рідної мови" (6-8 класи) ( завантажити)
Вона містить цікаву інформацію про українську мову, а також ряд лінгвістичних завдань з різних розділів мови.
✔ Презентація - "День рідної мови" ( завантажити)

✔ "День рідної мови" Презентація ( завантажити)

✔ Грамота "Знавець рідної мови" ( завантажити)

✔ Буклет "Міжнародний день рідної мови" (1 клас) ( завантажити)

✔ Закладинки в підручник до Міжнародного дня рідної мови ( завантажити)

✔ Квест-гра для учнів 5-11 класів "Мова - ДНК нації" (до Міжнародного дня рідної мови) ( завантажити)

✔ Цікаві завдання ( завантажити)

✔ ВІКТОРИНА "Цікаві факти про українську мову"

✔ Знавець рідної мови Інтелектуальна гра Вікторина

✔ Міжнародний день рідної мови. 21 лютого. Відеопрезентація

✔ Міжнародний день рідної мови

Підбірка тематичних матеріалів до Міжнародного дня рідної мови від EDUC

✔ Інтерактивна вікторина "Диво калинове - українська мова"

✔ Урок-КВК "Я люблю рідну мову" - інтерактивна анімована презентація

✔ Лепбук "21 лютого - Міжнародний день рідної мови"

✔ Емблеми-медалі "Знавець рідної мови"

✔ Грамота "Знавець рідної мови"

✔ Грамота "Кращий читач поезій до Дня рідної мови"

✔ Диплом за успіхи з української мови

✔ Розтяжка "День рідної мови!"

✔ Легенди і казки про мову

✔ Вірші про українську мову

✔ Читають маленькі українці: вірші про мову для дітей

✔ Загадки про мову і мовлення

✔ Крилаті вислови про мову

✔ Цікаві факти про українську мову

✔ Зашифровані прислів'я про мову

✔ Кросворд "Рідна мова"

✔ Жартівлива вікторина "SUPER STAR" з Лего

✔ Вікторина "Рідну мову знаємо - загадки-жарти відгадаємо"

✔ Мовознавча загадкова вікторина "Ерудит"

✔ Мовознавча вікторина "Чарівні прислів'я" з кубиками Лего

✔ Бліц-вікторина "Ми знаємо українську мову"

✔ Бліц-опитування "Мова наша солов'їна"

✔ Списування про мову: робочі аркуші в косу лінію для 1-2 класів

✔ Тексти про мову для списування в 2 класі

✔ Списування про мову: робочі листи в косу лінію для 3 класу

✔ Українська мова в цифрах:

* Українська мова в цифрах: картки для 1 класу

* Українська мова в цифрах: картки для 2 класу

* Українська мова в цифрах: картки для 3 класу

* картки з математики для 4 класу (ділення багатоцифрового числа на двоцифрове);

* картки для 4 класу (різні арифметичні дії).

# data[].attributes.attachment_link.title
21 лютого - Міжнародний день рідної мови: матеріали до свята

# data[].attributes.attachment_link.description
Кожного року 21 лютого увесь світ відзначає Міжнародний день рідної мови. Це свято досить молоде. Воно було запроваджено у листопаді 1999 року згідно тридцятої сесії Генеральної конференції ЮНЕСКО з метою захисту мовної й культурної багатоманітності. Історія свята, на жаль, має трагічний початок.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Все для вчителя 

# data[].attributes.attachment_link.title
День єднання

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Бібліотека - це фундамент освіти, що забезпечує потреби навчально-виховного процесу в усіх його ланках, надає систематичну, цілеспрямовану допомогу учням, батькам, вчителям, виховує бажання розширювати обсяг знань, знайомить із різноманітними джерелами інформації.

Зміни, що відбуваються в сучасному суспільстві, потребують пошуку інноваційних підходів до формування освітньої політики, переосмислення нового місця та ролі вчителя у навчально-виховному процесі. Важливими стають і завдання з адаптування школярів до методів і способів освітнього процесу в постійно змінюваних умовах його інформаційного наповнення.

Сучасні інформаційні технології дозволили здійснити переклад накопиченої інформації в електронну форму та створити принципово нові інформаційні ресурси, до яких відносяться електронні бібліотеки.

Відмінність Електронної бібліотеки Інституту модернізації змісту освіти зумовлюється специфікою представлених у ній матеріалів. Освітній контент навчального та науково-інформаційного характеру - електронні версії підручників для 1-11 класів, посібники, методичні матеріали у форматі pdf.

Електронна бібліотека Інституту модернізації змісту освіти розроблена відповідно до статті 75 Закону України "Про освіту", згідно якої центральний орган виконавчої влади у сфері освіти і науки забезпечує створення та функціонування спеціального інформаційного ресурсу в мережі Інтернет, на якому у вільному доступі в повному обсязі розміщуються безкоштовні електронні версії підручників або електронні підручники для здобуття повної загальної середньої освіти.

# data[].attributes.attachment_link.title
Електронна бібліотека

# data[].attributes.attachment_link.description
Бібліотека - це фундамент освіти, що забезпечує потреби навчально-виховного процесу в усіх його ланках, надає систематичну, цілеспрямовану допомогу учням, батькам, вчителям, виховує бажання розширювати обсяг знань, знайомить із різноманітними джерелами інформації. Зміни, що відбуваються в сучасному суспільстві, потребують пошуку інноваційних підходів до формування освітньої політики, переосмислення нового місця та ролі вчителя у навчально-виховному процесі.

# data[].attributes.headline
14 лютого - міжнародний день дарування книг!

# data[].attributes.subject
14 лютого - міжнародний день дарування книг!

# data[].attributes.headline
ДЕНЬ СВЯТОГО ВАЛЕНТИНА

# data[].attributes.subject
ДЕНЬ СВЯТОГО ВАЛЕНТИНА

# data[].attributes.headline
День Дарвіна

# data[].attributes.subject
День Дарвіна

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Щорічно 4 лютого відзначається Всесвітній день боротьби проти раку, який було засновано у 2000 році на першому Всесвітньому саміті по боротьбі з онкологічними захворюваннями у Парижі.

Підписана керівниками держав та провідних медичних центрів Паризька хартія боротьби з раком об'єднує науковців, практикуючих лікарів, громадськість та державні органи задля перемоги над однією з найнебезпечніших патологій - раком!
Головною метою проведення Всесвітнього дня боротьби проти раку є:

Підвищення обізнаності про рак як про одне із найстрашніших захворювань сучасної цивілізації.

Привернення уваги суспільства до запобігання, виявлення, лікування злоякісних новоутворень.

Формулювання завдань, що стоять перед світом у боротьбі з онкохворобами.

Заклик до політиків і членів організації "Міжнародний союз по боротьбі з онкологічними захворюваннями" (далі UICC) відноситися до раку, як до політичного пріоритету.

Актуальною темою Всесвітнього дня боротьби проти раку у 2022-2024 роках є усунення прогалин у догляді.

Лікування раку, догляд і супровід пацієнта після л і кування відображає нерівність та несправедливість нашого світу. Оскільки, половина населення світу не має доступу до всього спектру основних медичних послуг. У слаборозвинених країнах багатьом людям відмовляють у базовій допомозі, незважаючи на те, що ми живемо за часів вражаючих досягнень у галузі профілактики, діагностики та лікування злоякісних новоутворень.

Дохід, освіта, місцезнаходження та дискримінація за ознакою етнічної приналежності, статі, сексуальної орієнтації, віку, інвалідності, способу життя - лише деякі з факторів, що можуть негативно позначитися на доступності до медичних послуг.

Але ці бар'єри можна змінити. Саме на це направлена багаторічна кампанія UICC, що дає можливість привернути увагу громадськості до цієї глобальної проблеми, нагадати про те, наскільки небезпечні та поширені зараз онкологічні захворювання.

Вчасна діагностика, яка досягається обізнаністю про рак та доступністю медичної допомоги, забезпечує позитивний клінічний результат в понад третині випадків.

# data[].attributes.attachment_link.title
Національний науковий Центр хірургії та трансплантології імені О.О.Шалімова

# data[].attributes.attachment_link.description
Щорічно 4 лютого відзначається Всесвітній день боротьби проти раку, який було засновано у 2000 році на першому Всесвітньому саміті по боротьбі з онкологічними захворюваннями у Парижі. Підписана керівниками держав та провідних медичних центрів Паризька хартія боротьби з раком об'єднує науковців, практикуючих лікарів, громадськість та державні органи задля перемоги над однією з найнебезпечніших патологій - раком!

# data[].attributes.headline
День пам'яті героїв Крут

# data[].attributes.subject
День пам'яті героїв Крут

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Довідник цікавих фактів та корисних знань

# data[].attributes.attachment_link.title
"Золотий жук" скорочено аудіокнига. Едгар Аллан По

# data[].attributes.headline
Едгару Аллану По - 215 років 

# data[].attributes.subject
Едгару Аллану По - 215 років 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Рутенія Фільм

# data[].attributes.attachment_link.title
Рутенія. Повернення коду нації. Фільм

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про новий рік

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про новий рік

# data[].attributes.headline
Василь Симоненко

# data[].attributes.subject
Василь Симоненко

# data[].attributes.headline
Степан Ваильченко

# data[].attributes.subject
Степан Ваильченко

# data[].attributes.headline
Марія Матіос

# data[].attributes.subject
Марія Матіос

# data[].attributes.headline
Святвечір (етнонарис)

# data[].attributes.subject
Святвечір (етнонарис)

# data[].attributes.headline
Шануймо українські традиції (етнонарис)

# data[].attributes.subject
Шануймо українські традиції (етнонарис)

# data[].attributes.headline
ВСЕСВІТНІЙ ДЕНЬ МИРУ

# data[].attributes.subject
ВСЕСВІТНІЙ ДЕНЬ МИРУ

# data[].attributes.headline
125 років від дня народження Євгена Плужника

# data[].attributes.subject
125 років від дня народження Євгена Плужника

# data[].attributes.headline
Борис Грінченко- 160 років від дня народження

# data[].attributes.subject
Борис Грінченко- 160 років від дня народження

# data[].attributes.body
(1892-1937 р.р.)

# data[].attributes.headline
ДЕНЬ ПОДАРУНКІВ

# data[].attributes.subject
ДЕНЬ ПОДАРУНКІВ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Якщо погода на вулиці не сприяє прогулянкам, дивитися фільми нема настрою, але хочеться чогось приємного і теплого, вам допоможе хороша книжка! Пропонуємо вам підбірку книг-антидепресантів, які варто читати взимку, аби знайти в душі гармонію і мати гарний настрій.

1. "Біографія випадкового чуда". Таня Малярчук

"Лєна з дитинства була особливою: без царя в голові, навіть Бог у неї був позичений. Якось Лєна облишила молитися - і нічого, грім не побив, і кульова блискавка, що колись спалила її улюблену виховательку, оминула.

Але втратити віру в чудо їй не дала диво-жінка, яка нагодилася рятувати її земляків, поки сама, уже доросла, Лєна тренувалася на бездомних собаках. Чим обернеться власна спроба героїні допомогти ближньому - польотом над гніздом зозулі чи вознесінням?".

Отримала книжкову премію ВВС Україна Книга року ВВС-2012.

2. "Собака, що говорить". Марк Бароукліфф

У нещасливого ріелтора Девіда з'явився собака, що говорить. Цього речення в анотації достатньо, щоби більшість розсудливих людей відклали книгу Марка Барроукліффа куди подалі. І позбавили б себе шансу на легке, життєстверджуюче читво. Тому що "Собака, що говорить" - це не тільки смішно, але ще й дуже повчально.

Пес Пучок вчить свого господаря, а разом з ним і всіх нас, дивитися на життя по-справжньому позитивно. Безліч дрібних смішних жартів і один серйозний моральний вибір. Дуже легка, але при цьому хороша книга. Рідкісне поєднання.

3. "Наївний. Супер". Ерленд Лу

Це не тільки назва роману норвежця Ерленда Лу, але і його творче кредо, зізнається письменник. Переживання головного героя, які він описав у книзі, знайомі багатьом. Аутичний хлопчина закінчив університет, наче й знайшов роботу, але працювати на ній не хочеться. Натомість йому хочеться свободи і самовираження, та не зрозуміло, як і де... Спосіб виходу з ситуації, який придумав герой, має право на існування. Варто з ним ознайомитись, прочитавши книгу. Вона - як ванна з морською сіллю для втомленого мозку - розслабляє.

4. "Сарабанди банди Сари". Лариса Денисенко

Книга розповідає про чоловіка, зацикленого на своїй роботі інтроверта, якого покинула дружина. Понад усе він цінує самотність, спокій і тишу. Не сприймає дитячого галасу, хатніх тварин і присутності сторонніх людей у своєму помешканні. Він закохується в дівчину, яку знає вже давно, і незабаром його життя почало змінюватися, перевертатися, перетворюватися на... жах? веселий тарарам? гнітючу буденність? Колись він вже не розумітиме, як можна було так існувати, як можна було не пережити таку історію, - настільки несподівану та банальну, що вона може трапитися з кожним. Або - не трапитися ніколи...

5. "365 коротких історій для душі". Бруно Ферреро

Короткі, але такі милі нашому серцю історії на кожен день. Достатньо уважно прочитати, замислитися і можна побачити, як над нами відкривається небо. Тоді стає так легко жити, і з'являються сили, щоб змінити на краще себе і весь світ довкола...

6. "Кульбабове вино". Рей Бредбері

Книга відомого фантаста надихає не просто існувати, а насолоджуватися кожним моментом у житті. Окрім того незабутнього враження, що його справляє цей роман, він володіє незвичайною атмосферою невимушеності, невинності та щирості. Все тому, що всі складні процеси, котрі відбуваються навколо, пропускаються через призму думок малого Дугласа. Чого вартий епізод, де хлопець раптом відчуває, що живий, насправді живий! Серед прекрасного лісу, під час збирання ягід, його з головою накриває це відчуття. Мимоволі задумуєшся: а чи в тій атмосфері, в якій знаходжуся, я зможу таке відчути?

7. "Дона Флор і її два чоловіки". Жоржі Амаду

Що може вивести з сірої апатії краще, ніж гарячі латиноамериканські пристрасті? І якщо "мильні опери" не для вас, то книга епатажного Жоржі Амаду - те, що треба. Вона щедро присмачена плітками, бразильськими карнавалами, подробицями особистого життя, дружніми розмовами, але при цьому зовсім не виглядає вульгарною. Відома кулінарка Дона Флор не може знайти щастя ні з першим, ні з другим чоловіком. А от якщо взяти від кожного по-трошки... І якщо вам здається, що так не буває і, взагалі, це непристойно, притримайте висновки до останньої сторінки книги...

8. "Різдво і червоний кардинал". Фенні Флегг

Можна вже починати думати про новорічні та різдвяні свята. Але не про ту метушню, яка їх супроводжує, а про основу основ - різдвяне диво. Налаштуватися на нього допоможуть авторка казок для дорослих Фенні Флегг і її мила історія "Різдво і червоний кардинал". У цій книзі все побудоване на диві, але такому, яке можна творити своїми руками. Смертельно хворий і втомлений Освальд тікає "в глибинку", щоби спокійно дожити свої дні. Як би не так! Він не просто доживе, він ще й врятує одне маленьке життя. І, природно, вилікується сам. До чого тут червоний кардинал - маленька пташка Про це краще дізнатися з книги.

9. "Оскар і Рожева Пані". Ерік-Емануель Шмітт

Книга написана у формі 14 листів десятирічного хлопчика Оскара, невиліковно хворого на рак. Він відчуває, що хіміотерапія не принесла полегшення і йому залишилося жити не довго. Він відчуває себе покинутим батьками. Однак у лікарні з ним розмовляє рожева пані. Щоби прийняти жахливу правду, вона спонукає Оскара викласти свої думки у вигляді листів до Бога. Крім того він має собі уявити, що кожен прожитий день є десятиріччям. Хоча Оскару важко повірити в Бога, він йде на цей експеримент і таким чином проживає все своє життя. У 12-и листах до Бога він розповідає про свою юність, перше кохання, подружнє життя, кризу середнього віку, старість і підготування до смерті.

10. "Вуличний кіт на імя Боб". Джеймс Боуен

Джеймс Боуен ніколи не планував написати книгу. Хоча і наркоманом він теж не планував ставати, але доля розпорядилась саме так. Підсівши на голку, Джеймс не міг самотужки впоратися з залежністю. Здавалось, він впав нижче нікуди: сестра з чоловіком вигнали Джеймса з дому, він 3 роки жив на вулиці, аж поки муніципалітет не надав чоловікові крихітну квартиру на півночі Лондона. Але наркотики не відпускали свою жертву. Іноді Джеймс грав на гітарі на вулицях Лондона, аби заробляти хоч якісь гроші, проте це було не життя, а найгірше існування. Джеймс Боуен залишився абсолютно один і незабаром помер би... якби не кіт...

# data[].attributes.attachment_link.title
Книги-антидепресанти. Що читати взимку?

# data[].attributes.attachment_link.description
Пропонуємо вам підбірку книг-антидепресантів, які варто читати взимку, аби знайти в душі гармонію і мати гарний настрій: 'Біографія випадкового чуда', 'Собака, що говорить', 'Наївний. Супер', 'Сарабанди банди Сари', '365 коротких історій для душі', 'Кульбабове вино', 'Дона Флор і її два чоловіки', 'Різдво і червоний кардинал', 'Оскар і Рожева Пані'

# data[].attributes.headline
РІЗДВО В УКРАЇНІ

# data[].attributes.subject
РІЗДВО В УКРАЇНІ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Віктор Черненко

# data[].attributes.headline
Микола Куліш: невідомий грішник

# data[].attributes.subject
Микола Куліш: невідомий грішник

# data[].attributes.headline
20 грудня - Міжнародний день солідарності людей.

# data[].attributes.subject
20 грудня - Міжнародний день солідарності людей.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Міжнародний день солідарності людей має за мету згуртувати людство у всьому світі. Адже тільки колективно ми можемо впоратись з проблемами глобального характеру та досягти розвитку у справах всесвітнього значення. Свято відзначається з 2006-го року та припадає на 20 грудня.

Як виникла ідея відзначати Міжнародний день солідарності людей?

Міжнародний день солідарності людей був оголошений на Генеральній Асамблеї ООН у грудні 2005 року. Інформація про впровадження цього свята міститься у спеціальній резолюції, що присвячена першому 10-річчю боротьби зі злиднями. Також дата згадується в Декларації тисячоліття, де солідарність названо основоположною цінністю для людства у 21 сторіччі.

Солідарність - це прихильність до певних дій, інтересів, думок та поглядів, які згуртовують людей навколо себе. На практиці це означає, що певна група людей об'єднується навколо спільних переконань та цілей, в її межах люди підтримують та допомагають один одному, несуть відповідальність один за одного.

Однак люди, що виконують різноманітні завдання та мають різні погляди та інтереси, також можуть бути солідарними, оскільки в процесі своєї життєдіяльності залежать один від одного. Адже соціальна солідарність - це взаємозалежність. Наприклад, фермери вирощують овочі, фрукти, зерно для того, щоб нагодувати працівників заводу з виготовлення сільськогосподарської техніки. Своєю чергою, фермери отримують ті ж самі трактори від заводів.

Солідарність щодо людей, які страждають від тиску, пригнічення та бідності є одним із головних засад створення та функціонування Організації Об'єднаних Націй.

Принципи солідарності в ООН

Сама Організація Об'єднаних Націй була створена з метою об'єднати та зблизити між собою різні нації нашої планети, щоб стояти на сторожі миру та дотримання прав людини. 24 жовтня 1945 року представники з 51-ї країни зібралися на зустрічі в Сан-Франциско, де і відбулося перше засідання ООН та ратифікація договору. Мета зустрічі - початок та розвиток співпраці між країнами заради збереження у світі миру та безпеки.

Солідарність завжди лежала в основі роботі Організації, головною метою якої було об'єднувати лідерів різних країн для співпраці у розв'язанні глобальних проблем в економічному, гуманітарному, соціальному та культурному розрізах.

З першого дня заснування ООН були започатковані засадничі принципи солідарності у боротьбі зі злиднями, бідністю та гнобленням людей. Мета та завдання, які ставилися перед учасниками Організації, - об'єднати нації навколо проблем, пов'язаних зі злиднями та віднайти шляхи їх розв'язання. Також було створено міжнародний фонд для боротьби з бідністю у світі.

ООН надає можливість представникові кожної країни висловити свої погляди та бачення в різних комітетах та органах установи. Також різні держави-члени ООН можуть взяти участь в діалозі та переговорах стосовно різних тем. Організація Об'єднаних Націй - це своєрідний механізм для знаходження спільних інтересів, які допомагають розв'язувати різноманітні проблеми на загальному рівні.

Міжнародний день солідарності людей в історії

Представники з 51-ї країни зібралися на зустрічі в Сан-Франциско, де і відбулося перше засідання ООН та ратифікація договору. Мета зустрічі - початок та розвиток співпраці між країнами заради збереження у світі миру та безпеки.

Генеральна Асамблея ООН проголосила 20 грудня Міжнародним днем солідарності людей.

Як відзначати Міжнародний день солідарності людей?

В Міжнародний день солідарності всі засоби масової інформації висвітлюють різноманітні глобальні проблеми, що потребують об'єднання суспільства. Також обговорюються шляхи досягнення поставлених цілей, головною з який є повне викорінення бідності на планеті.

Цього дня виступають відомі громадські та політичні діячі зі своїми лекціями, присвяченими глобальним питанням. В освітніх закладах організовуються цікаві зустрічі з видатними діячами сучасності. Також доречне проведення різноманітних благодійних акцій, за допомогою яких збирають кошти на вирішення певних проблем.

Суть святкування Міжнародного дня солідарності людей базується на цілій низці засад та принципів. Серед них:

Єдність в різноманітності. Люди можуть бути єдиними попри різну національність, суспільний стан та завдання, які вони виконують.

Уряди країн учасниць ООН мають дотримуватись своїх обіцянок та міжнародних зобов'язань. Міжнародний день солідарності - це ще одна можливість нагадати можновладцям про виконання зобов'язань міжнародного рівня.

Усі члени суспільства мають бути проінформовані про те, що солідарність - це активна підтримка, яка є однією з найважливіших цінностей людства.

В міжнародний день солідарності обговорюються можливості для укріплення єдності між народами, щоб досягнути цілей розвитку тисячоліття та повністю викорінити бідність у світі.

Кожен з нас може приєднатися до глобальних засад ООН та відчути своє значення на планеті Земля.

Солідарність - це не просто співчуття; це активні дії, що допомагають людям об'єднатися. Адже для розв'язання багатьох глобальних проблем дуже важливе об'єднання. Тільки спільними зусиллями ми можемо впоратися з труднощами та досягти поставлених цілей.

Коли будемо відзначати Міжнародний день солідарності людей?

# data[].attributes.attachment_link.title
Міжнародний день солідарності людей (2023) - DAY TODAY

# data[].attributes.attachment_link.description
Міжнародний день солідарності людей - коли відзначається, цікаві факти виникнення, що роблять в цей день. Дивіться ➜ ТУТ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Найкращі українські книги 2023 року | Ефір ВВС

# data[].attributes.headline
"Вона писала свою біографію"- 13 цікавих фактів

# data[].attributes.subject
"Вона писала свою біографію"- 13 цікавих фактів

# data[].attributes.headline
14 грудня - День вшанування учасників ліквідації наслідків на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
14 грудня - День вшанування учасників ліквідації наслідків на ЧАЕС

# data[].attributes.headline
БІБЛІОЛІКБЕЗ #бутисвоїми

# data[].attributes.subject
БІБЛІОЛІКБЕЗ #бутисвоїми

# data[].attributes.headline
НАЦІОНАЛЬНИЙ ТИЖДЕНЬ ЧИТАННЯ 2023#бутисвоїми від УІК

# data[].attributes.subject
НАЦІОНАЛЬНИЙ ТИЖДЕНЬ ЧИТАННЯ 2023#бутисвоїми від УІК

# data[].attributes.headline
ОСТАННІЙ РОМАНТИК

# data[].attributes.subject
ОСТАННІЙ РОМАНТИК

# data[].attributes.body
БІБЛІОЛІКБЕЗ

# data[].attributes.headline
"Залишайся людиною" - бібліолікбез до Всеукраїнської акції: «16 днів проти насильства»

# data[].attributes.subject
"Залишайся людиною" - бібліолікбез до Всеукраїнської акції: «16 днів проти насильства»

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Українська правда _Життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В Україні стартував третій за рахунком Національний тиждень читання. Він об'єднує між собою читачів, видавців, письменників, книгарів зі всієї країни та покликаний розвивати культуру читання серед українців.
Тренд 2023 року на Тижні - "Бути своїми". Що значить це гасло? Як популяризують читання в Україні та в світі? На ці питання відповіді шукає журналістка УП.Культура Анастасія Большакова.

Що відбувається на Тижні читання і навіщо він треба

Цього року він розпочинається трохи раніше за попередні - 4 грудня. Це пов'язано зі зміною дат різдвяних свят. День Святого Миколая Україна вперше святкуватиме 6 грудня, тобто вже післязавтра, тож це гарна нагода нагадати всім посильним Святого, що саме треба класти під подушки та під ялинки і дітям, і дорослим.

Ініціював проведення Національного тижня читання Український інститут книги. Він дещо схожий на модерований флешмоб - Інститут закликає людей купувати книжки на подарунки, поширювати інформацію про свої улюблені літературні твори і ділитися враженнями від прочитаного. Є у нього і свої хештеги: #тижденьчитання2023 і #бутисвоїми.

Один з постерів, присвячений Михайлу Хвильовому.

" Ми хочемо, щоб читання стало повсякденною звичкою кожного українця, а наша Акція - гарною традицією в передріздвяний час об'єднуватися навколо читання, ділитися своїми великими й маленькими персональними читацькими рейтингами, обговорювати прочитане, підтримувати українську книжку, надто в такий темний і крихкий час для нашої країни, її культури зокрема. Нехай Національний тиждень читання надихає вас, ваших друзів, рідних, коханих, колег відвідати бібліотеку чи книгарню!", - розповіла директорка Українського інституту книги Олександра Коваль.

До Тижня читання можна доєднуватись як індивідуально, так і цілими інституціями - школами, бібліотеками, музеями, театрами, крамницями чи офісами. Організовувати свої програми подій: групові читання та обговорення, дискусії, зустрічі з літераторами, буккросінг - словом робити все, що пов'язано з читанням.

В київських книгарнях можна також "підвісити книжку" для бібліотек - оплатити там книжку, яку передадуть в одну з бібліотек, що постраждали внаслідок бойових дій або окупації. Такий в Україні понад півтисячі, зокрема і Херсонська обласна універсальна наукова бібліотека імені Гончара, в яку влучив російський снаряд у листопаді цього року.

Усім, хто "підвісить" книжку для бібліотеки, подарують вхідний квиток на одну з нових подій столиці - книжковий ярмарок Kyiv Book Weekend.

Офіційний постер Національного тижня читання.

Цьогоріч у фокусі Національного тижня читання є постать Миколи Хвильового, якому у грудні відзначають 130 років від дня народження. Обличчя письменника х покоління Розстріляного відродження можна побачити на постерах акції, йому присвячено й мото - "Бути своїми". Воно має нагадати про "важливість зв'язку між поколіннями, між читачами й літераторами, між усіма українцями, особливо під час війни".

Упродовж тижня також відбудеться низка літературно-мистецьких заходів по всій Україні, долучилися: Київ, Харків, Львів, Хмельницький, Одеса, Луцьк, а також село Богданівка на Київщині. З повною програмою можна ознайомитися тут.

Коротка історія створення тижня читання в Україні

Хоча ми святкуємо Всесвітній день книги 23 квітня й низку професійних свят - День видавця, День письменника, День бібліотекаря і Всеукраїнський день бібліотек - до певного часу в Україні не було ініціативи, що об'єднала б усе це разом і водночас популяризувала б читання.

Український інститут книги вперше організував Тиждень читання наприкінці 2021 року. Тоді, з 13 по 19 грудня, відбулося перше об'єднання читачів, письменників, бібліотекарів, видавців і книгарів під гаслом "Знайди свою книжку!"

Постер Національного тижня читання 2021 року.

Так співпало, що в цей же час розпочалася програма "єПідтримки" - українцям стали виплачувати так звану "ковідну тисячу" за пройдену вакцинацію від вірусу Covid-19. Сертифікати можна було витратити на відвідини театру чи кіно, а також купити книжки. Того грудня ані онлайнові, ані реальні книгарні з навантаженням покупців ледь справлялись, не встигали додруковувати книжки і видавці. Впродовж тижня полиці книгарень надовго спорожніли.

"Хто б що не казав, але це непоганий стимул для підвищення рівня читання в Україні. Сподіваюся, що цю динаміку вдасться зберегти і після", - написав тогочасний міністр культури Олександр Ткаченко.

Тоді ж було проведено і дослідження культури читання в Україні від Gradus Research. Воно показало, що серед опитаних українців читають 59% проти 41% "нечитачів". Серед людей, що не є прихильниками книг головною причиною не читати була відсутність часу.

" Наше дослідження виявило групи сталого читання, що точно можуть бути амбасадорами цієї навички серед решти населення. Видається надваждивим популяризувати читання серед представників молодих вікових груп, адже вони читають найменше, ця звичка в них майже не сформована і сприймається скоріше як обов'язок, аніж задоволення", - розповідала тоді очільниця Gradus Research Євгенія Близнюк.

Попри повномасштабну війну, нову традицію продовжили і у 2022 році. Одним з найпопулярніших хештегів тоді став #КнигаНаВійні.

Як у світі популяризують читання

Хоч для українців події з популяризації читання є новинкою - багато країн відзначають свята, присвячені книгам впродовж багатьох років.

У Великій Британії тиждень читання проводиться двічі - у травні та в листопаді. Хоча, зазначають, що насправді точних дат немає і можна самостійно вирішувати, який з тижнів обрати. Їх фокусують на дитячій аудиторії, щоб змалечку привчати малечу до культури читання.

В Сполучених Штатах ініціативу тижня читання для дітей започаткували у 1919 році. З того часу у ній беруть участь понад 2000 шкіл, бібліотек і книжкових магазинів у всіх 50 штатах.

У Канаді тиждень дитячого читання припадає на кінець квітня. У цей час письменники, ілюстратори та оповідачі подорожують країною та спілкуються зі своїми читачами: розповідають про створення книжок, проводять майстеркласи, публічні читання та презентації. Це дозволяє дітям з віддалених регіонів, або незацікавленій молоді поринути у світ створення книжок та відкрити для себе читання заради задоволення.

Схожі традиції мають також Фінляндія, Польща, Чехія та Нідерланди.

Читайте також: "Наші читачі вже всі книжки перечитали": як живе відновлена сільська бібліотека за 15 км від російського кордону

# data[].attributes.attachment_link.title
Бути своїми: Навіщо нам Національний тиждень читання

# data[].attributes.attachment_link.description
В Україні стартував третій Національний тиждень читання. Він об'єднує між собою читачів, видавців, письменників, книгарів зі всієї країни та покликаний розвивати культуру читання серед українців. Тренд 2023 року на Тижні - "Бути своїми". Розповідаємо, що значить це гасло, як популяризують читання в Україні та в світі, та що робити у Тиждень читання.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Центральна бібліотека Полтавської МТГ

# data[].attributes.attachment_link.title
Взаємостосунки. Взаємооцінки. Взаємодія. #16 днів проти насильства

# data[].attributes.headline
Святий Миколай Україною іде!

# data[].attributes.subject
Святий Миколай Україною іде!

# data[].attributes.headline
" Хустка- головний жіночий оберіг"

# data[].attributes.subject
" Хустка- головний жіночий оберіг"