# data[].attributes.body
Helmikuun vallankumous:

Helmikuun lopussa Pietarissa puhkesi mellakoita

-> lakkoja, mielenosoituksia ja sotilaskapina

Vallankumoukseen johtanut tapahtumaketju sai alkunsa Pietarin Putilovin tehtaalla käynnistyneestä lakosta

2. maaliskuuta Tsaari eli Nikolai II joutui luopumaan kruunusta

-> duuma perusti väliaikaisen hallituksen maahan

Pietarin levottomuus vaikutti Suomeen:

Suomalaiset kalterijääkärit vapautuivat, kun vallankumouksellinen väkijoukko vapautti Pietarissa kaikki Spalernan tutkintavankilan vangit

# data[].attributes.body
Väliaikaishallituksen aika:

Yritti pitää Venäjän mukana ensimmäisessä maailmansodassa

Heinäkuussa hallituksen johtoon nousi sosialisti Aleksandr Kerenski

-> hallitus kuitenkin hajosi

Syyskuuhun mennessä bolsevikit ja muut vasemmistolaiset vallankumoukselliset olivat ohittaneet mensevikit ja sosialistivallankumouksellisen puolueen

# data[].attributes.body
Lokakuun vallankumous:

24.-25. lokakuuta bolsevikit suorittivat vallankaappauksen

He ottivat haltuunsa hallinnon rakennukset ja lennätinasemat

Saksa oli avustanut bolsevikkeja ja rahoittanut heidän toimintaansa

Saksa liittoutui vallankumouksellisten kanssa, koska halusi Kerenskin hallituksen kaatuvan ja Venäjän vetäytyvän sodasta. He salakuljettivat Vladimir Leninin ja hänen kolmisenkymmentä apuriaan Venäjälle kaatamaan hallitusta

# data[].attributes.body
Ajatus Suomen itsenäisyydestä esitettiin ensimmäisen kerran 31. maaliskuuta

Kesäkuun 15.-18. päivinä pidettiin sosiaalidemokraattien ylimääräinen puoluekokous

-> Siellä Suomen valtiollisesta asemasta hyväksyttiin laaja julistus, jossa asetuttiin vaatimaan Suomen itsenäisyyttä

15. marraskuuta eduskunta julistautui epäselvässä tilanteessa "toistaiseksi" korkeimman vallan haltijaksi

8.-9. marraskuuta eduskunta päätti, että keisarin asema Suomessa ylimpänä vallankäyttäjänä on lakannut

Svinhufvudin senaatti laati itsenäisyysjulistuksen, jonka senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvud luki eduskunnan edessä 4. joulukuuta

6. joulukuuta eduskunta hyväksyi Santeri Alkion ja muutaman muun kansanedustajan laatiman julkilausuman, jonka mukaan Suomi oli oleva riippumaton tasavalta

# data[].attributes.body
Ratkaiseva tekijä sodan taustalla oli Venäjän keisarikunnassa 1900-luvun alusta lähtien lisääntynyt sisäinen epävakaus

Saksan keisarikunta oli toinen suurvalta, joka vaikutti Suomen tapahtumiin

Sodassa oli vastakkain valkoiset ja punaiset

Punaiset nostivat punaisen lyhdyn Helsingin työväentalon torniin vallankumouksen alkamisen merkiksi 26. tammikuuta illalla

Sodassa muodostui jo alusta lähtien selkeästi kolme rintamaa, joita punaiset kutsuivat nimillä läntinen, keskinen ja itäinen rintama

Valkoisten sotatoimet oli jaettu neljään rintamalohkoon; länsirintama, keskiseen rintamaan, Uusimaa, sekä Häme ja Päijät-Häme

# data[].attributes.body
Valkoisen armeijan merkittävin sotaliike oli taistelu Tampereen hallinnasta 16. maliskuuta - 6. huhtikuuta

Sisällissota päättyi päättyi venäläisten sotilaiden vetäydyttyä 14. toukokuuta Karjalankannaksella Inon linnoituksesta ja suomalaisten valkoisten miehittäessä sen tuhotut tykkiasemat 15. toukokuuta

Akuutit sodan jälkeiset vaikutukset jatkuivat ainakin 1918 loppuun asti

Sota hajotti ja vaurioitti suomalaista yhteiskuntaa vakavasti

# data[].attributes.body
Suomen ja Neuvosto-Venäjän välillä solmittu rauhansopimus

se allekirjoitettiin 14. lokakuuta 1920

neuvottelut kestivät melkein viisi kuukautta

neuvottelut käytiin Tartossa, Virossa

sopimus astui voimaan 31. joulukuuta 1920

Sopimuksessa Petsamo liitettiin Suomeen, mutta Repolan ja Porajärven kunnat jäivät Neuvosto-Venäjälle

# data[].attributes.body
30. marraskuuta 1939 – 13. maaliskuuta 1940

Suomen ja Neuvostoliiton välillä

Neuvostoliitto aloitti sodan hyökkäämällä ilman sodan julistusta

Sota käynnistyi Mainilan laukauksista

Suomi luovutti Viipurin läänistä osan ja muita alueita Neuvostoliitolle

Sota päättyi 1940 Moskovan rauhaan

# data[].attributes.body
Käytiin Suomen ja Neuvovälillä 25. kesäkuuta 1941 – 19. syyskuuta 1944 Neuvostoliiton Suomen pommituksista Moskovan välirauhaan

Jatkosotaa käytiin Suomen rintamalla samaan aikaan kun Saksa toteutti operaatio Barbarossaa

Päättyi Suomen tappioon

# data[].attributes.body
Olympialaiset olivat Helsingissä

Osallistujamaita oli 69

4 932 (4 411 miestä, 521 naista)

149 kilpailua 22 lajissa

# data[].attributes.body
Urho Kekkosesta tuli presidentti 1956

Suomen pitkäaikaisin presidentti (4 kautta)

# data[].attributes.body
Tarja Halonen oli Suomen ensimmäinen naispresidentti

# data[].attributes.body
Lordi voitti Euroviisut 2006

# data[].attributes.body
2019 alkoi koronakriisi

Se vaikutti koko maahan

Tuli karanteeneja, rajat meni kiinni

# data[].attributes.body
2023 Suomi liittyi Natoon