# data[].attributes.body
Aastal 987 suri viimane Karolingide soost kuningas ilma pärijateta ja troonile valiti Hugues Capet. Kapetingid panid aluse kuningavõimu tugevnemisele. Üheks oluliseks sammuks oli troonipärimisõiguse kindlustamine ja valduste laiendamine läbi osava abiellumispoliiika. Prantsusmaa materiaalsete võimaluste kasv maade laienemise ja maksude kogumise abil, esimesed palgalised riigiametnikud. Rahva toetuse kasutamine valitsemises, selleks kutsuti kokku seisuste esindajatest koosnev esinduskogu generaalstaadid.

# data[].attributes.attachment_link.description
Algfail ‎(1225 × 1547 pikslit, faili suurus: 711 KB, MIME tüüp: image/jpeg) Klõpsa kuupäeva ja kellaaega, et näha sel ajahetkel kasutusel olnud failiversiooni. Seda faili kasutavad järgmised 8 lehekülge: Järgmised muud vikid kasutavad seda faili: Faili kasutus vikis en.wikipedia.org Faili kasutus vikis hu.wikipedia.org Faili kasutus vikis ja.wikipedia.org

# data[].attributes.body
Philippe II Auguste (1180 - 1223) on tuntud kui kõige edukam kuningavõimu laijendaja Prantsusmaal keskajal. Philippe liitis krooni valdustega suured krahvkonnad. Samuti haaras ta endale suurema osa Inglismaa valdustest mandril. Nii sattus ta olukorda, kus ta oli vägevaim lääniisand Prantsusmaal. Kuningas kolmekordistas domeeni ja hakkas palju paremini valitsema. Ta palkas spetsiaalsed ametnikud, kes nõudsid makse ja esindasid kuningat kohtuasjades.

# data[].attributes.body
Pärast Saja-aastast sõda, saavutas Prantsusmaa suuremad maa-alad ja suutis Inglismaalt peaaegu kõik maa tagasi võita. Prantsusmaa tähtsus Euroopas jäi samasuguseks, kui mitte suuremaks.

# data[].attributes.body
Ordaal - jumalakohus, kus kaebealuse süü tehti kindlaks nt vee- või tuleprooviga

Generalstaadid - kuningriigi kolme seisuse esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus

# data[].attributes.body
1. Ajaloo õpik 1.osa 28.04.25

2. Philippe II Vikipedia https://et.wikipedia.org/wiki/Philippe_II

3. https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:France_1154_Eng.jpg

# data[].attributes.body
Saja-aastane sõda toimus 14nda sajandi teisest veerandist kuni 15nda sajandi keskpaigani, aga polnud alati sõda, oli ka pikki rahuperioode, aga oli sõdade aeg.

# data[].attributes.body
Sõda kestis 1337 - 1453. Inglismaal ja Prantsusmaal osales sõjas viis põlvkonda kuningaid. Inglismaal Edward III, Richard II, Henry IV, Henry V ja Henry VI. Prantsusmaal Philippe VI, Jean II, Charles V, Charles VI ja Charles VII

# data[].attributes.body
Sõda algas, sest kuningaks valiti Philippe Ilusa vennapoeg ja Valois´ dünastia esindaja, Philippe VI. Inglaste arvates, oleks pidanud trooni pärima Inglise kuningas Edward III, kes oli Philippe Ilusa tütrepoeg.

# data[].attributes.body
Osapooled olid Prantsusmaa (Valois' dünastia kuningad Philippe VI, Jean II jne.) ja Inglismaa (Edward III ja tema järeltulijad) kuningriigid. Prantsusmaal oli parem positsioon oma territooriumi poolest ja Inglismaal olid tugevad juhid.

# data[].attributes.body
Pöördepunktid sõja jooksul olid Crécy lahing (1346), Poitiers' lahing (1356) ja Agincourt'i lahing (1415), kus Inglismaa saavutas võidu. Patay' lahingus (1429) ja Castillioni lahingus(1453), saavutas Prantsusmaa võidu ja lõpetas sõja.

# data[].attributes.body
Jeanne d` Arc oli Prantsuse talutüdruk, kes ootamatult tõstis sõjast väsinud rahva motivatsiooni ja kelle juhtimisel alustas Prantsuse sõjavägi vasturünnaku ja vabastasid inglaste piiramisrõngast Orléansi linna.

# data[].attributes.body
Saja-aastase sõja tagajärjed olid, et Prantsusmaa oli suurendanud oma maad ja Inglismaa kaotas peaaegu kõik oma maast.

# data[].attributes.body
Inglismaa anglosakside kuningriik langes 11. sajandil korduvalt ohvriks võõramaistele sissetungijatele. 11. sajandi alguses liideti Taani kuningate poolt Inglismaa mitmekümneks aastaks Taani külge. Pärast seda, kui kuningas Edward Usutunnistaja oli ootamatult 1066. aastal surnud, tabas Inglismaad mitu rünnakut järjest. Kuningaks valiti mõjukas krahv Harold.

Normandia hertsogi Williami sõnul oli Edward lubanud trooni hoopis talle anda. Toimus Hastingsi lahing, kus kuningas hukkus. Pärast seda lasi William end Inglismaa kuningaks kuulutada.

# data[].attributes.headline
Henry II valdused Inglismaal ja Prantsusmaal

# data[].attributes.subject
Henry II valdused Inglismaal ja Prantsusmaal

# data[].attributes.body
Legendi järgi, aastal 862, enne Vana-Vene riigi asutamist, polnud aladel korda ja otsiti varjaake kes valitseks nende üle. Leiti kolm venda, Rjurik, kes asus Novgorodi, Sineus, Beloozerosse ja viimane, Truvor, Irboskasse. Nende varjaakide järgi sai Vene riik oma nime. Kolm aastat hiljem, surid Sineus ja Truvor ning võimu sai Rjurik.

# data[].attributes.body
Vürstinna Olga oli ainus teadaolev naissoost valitseja Vana-Vene riigis. Ta valitses aastatel 945-960 oma alaealise poja Svjatoslavi esindajana. Olga maksis oma mehe surma julmalt. Drevljaanid saatsid Kiievisse oma saatkonna, nad võeti vastu sõbralikult kuid lõpuks mateti nad elusalt paadis. Teise ja kolmanda saatkonna lasi ta ka surma saata. Kõik kolm kättemaksu olid tõenäoliselt surnud vürst Igori jaoks.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik koosnes paljudest väikestest vürstkondadest, kellesti kõik pidid alluma Kiievis valitsevale suurvürstile. Riigikeste sõdimisel vallutas Vladimir-Suzdali vürst Kiievi ja põhjalikult rüüstas seda. Lõplikult langes Vana-Vene riik mongolite vallutuse jooksul 13. sajandi esimeses pooles.

# data[].attributes.body
1. Kiievi-Vene Vikipeedia

https://et.wikipedia.org/wiki/Kiievi-Vene 26.03.25

2. Ajaloo õpik 26.03.25

# data[].attributes.body
Keskajal moodustasid Skandinaaviamaad Rootsi, Norra ja Taani ühtse kultuuripiirkonna. Sel ajal tundsid lääneeurooplased skandinaavlasi põhjast pärit julmade sõdalastena, neid nimetati normannideks või viikingiteks. Enamik skandinaavlasi elas rahumeelset elu, haris põldu või tegeles kaubandusega.

# data[].attributes.body
Bütsantsi riik (Ida-Rooma impeerium) oli Rooma impeeriumi idaosast tükk mis lõhenes. Selle mõnikord kasutatav alguskuupäev on tavaliselt paigutatud aastasse 330, mil keiser Konstantinus Suur (valitses 306–337) asutas Konstantinoopolisse uue pealinna. Tavaliselt peetakse Bütsantsi riigi alguspunktiks Rooma impeerium lõpliku lagunemise aastaks 395.

# data[].attributes.body
Kui Rooma riik lagunes, võtsid frankide hõimupealikud võimu enda kätte. Üheks selle piirkonna juhiks sai 481. aastal Chlodovech, kes hakkas oma territooriumi kohe laiendama. Ajapikku vallutas ta peaaegu kogu Gallia. Samaaegselt kõrvaldas ta oma põhikonkurendid kui ka teised frangi väikevalitsejad, ning ta sai kõikide frankide kuningaks.

# data[].attributes.body
Karl Suur (valitses 768-814) oli Karolingide dünastia silmapaistvaim valitseja. Tema 46 valitsusaasta jooksul möödusid ainult kaks aastat ilma sõjata. Aastatel 772-803 alistati pidevate sõjakäikudega väikestes kogukondades olevad saksid, lõpuks pidid saksid rahu paluma, ristiusu ja frankide võimuga leppima. Karl krooniti 800. aasta jõulude ajal keisriks. Ta sai valitsemisega hästi hakkama ning tema valitsemisajal sai Frangi riik suurima ulatuse.

# data[].attributes.body
Aastal 814 suri Karl Suur ja ta jättis oma pojale Ludvig Vagale valitsemiseks oma maad. Isegi Ludvigi eluajal, võitlesid ta lapsed maa üle. Pärast 13 aastast sõda sõlmiti leping, et Frangi riik jagatakse kolmeks: Lääne-Frangi riigiks, Ida-Frangi riigiks ja Keskriigiks. Keskriigi valitsejale anti keisritiitel, ent mitte sellele kohast võimu. Siiski algas uuesti sõda ja võitjateks tulid Ida- ja Lääne-Frangi riigid, kes jagasid Keskriigi omavahel ära. Ajapikku eraldusid riigid üksteisest üha rohkem.

# data[].attributes.body
Dünastia - Valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnevad kuningad.

Merovingid - Chlodovechist põlvnenud Frangi kuningate dünastia.

Karolingid - Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fail:Theodosius I's empire.png - Vikipeedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Klõpsa kuupäeva ja kellaaega, et näha sel ajahetkel kasutusel olnud failiversiooni. Seda faili kasutavad järgmised 5 lehekülge: Järgmised muud vikid kasutavad seda faili: Faili kasutus vikis af.wikipedia.org Faili kasutus vikis als.wikipedia.org Faili kasutus vikis ast.wikipedia.org Faili kasutus vikis azb.wikipedia.org Faili kasutus vikis be.wikipedia.org Faili kasutus vikis bn.wikipedia.org Faili kasutus vikis bs.wikipedia.org Faili kasutus vikis cs.wikipedia.org Faili kasutus vikis da.wikipedia.org Faili kasutus vikis diq.wikipedia.org Faili kasutus vikis el.wikipedia.org Faili kasutus vikis en.wikipedia.org Vaata selle faili globaalset kasutust.

# data[].attributes.body
1. Ajaloo õpik 1. osa 21.04.25

2. Saja-aastase sõja Vikipeedia

https://et.wikipedia.org/wiki/Saja-aastane_s%C3%B5da 21.04.25

# data[].attributes.body
Võitluste tagajärjedel koondus võim Skandinaavias kolme riiki: Taani, Norra ja Rootsi. Kui riigid kujunesid, võtsid kuningad vastu ristiusu ja sundisid enda all olevaid inimesi sama tegema. Varsti olid need riigid peaaegu nagu ülejäänud kristlik Euroopa.

Tugevneva keskvõimuga riikides toimusid sõjakäigud vaid kuninga teadmisel ja heakskiidul. Rahvusvaheline kaubandus muutus järjest olulisemaks ning kuningad pidid tagama kaubateede turvalisuse. Aeg, mil viikingid tegid ise algatuslikke retki, oli möödas.

# data[].attributes.body
1. Frangi riigi kaart. Vikipeedia https://et.wikipedia.org/wiki/Frangi_riik 14.02.25

2. Ajaloo õpik. Lk 18-30 19.02.25

3. Karl Suur ( https://annaabi.ee/karl-suur-m28471.html ) 19.02.25

# data[].attributes.body
Constantinus Suur (306–337) oli üks suurimaid Rooma keisreid. Ta ei lakanud oma 31 võimul oldud aasta jooksul kunagi võitlemast. 11. mail 330 kuulutas ta uueks pealinnaks Konstantinoopoli. Constantinuse valitsemisajal seisis Rooma impeerium stabiilselt ja oli väga edukas

# data[].attributes.body
Kui Anjou krahv Henry II (1154-1189) päris trooni, suurenesid Inglismaa valdused mandril veelgi. Anjou krahvkonnale lisandus Henry abikaasa Eleanori pärand, milleks oli suur Akvitaania hertsogiriik. Nii muutusid Inglismaa kuningad võimsaimateks valitsejateks Prantsusmaal. Henry oli energiline tahtejõuline ja haritud valitseja. Ta mõistis välismaalasena Inglismaa probleeme kohalikest paremini.

Henry trooni päris tema poeg Richard I Lõvisüda (1189-1199). Ta sai tuntuks legendaarse väejuhina. Ta veetis suurema osa oma valitsusajast Prantsusmaal, püüdes kaitsta Inglismaa sealseid valdusi.

Kui Richard hukkus, astus troonile ta noorem vend John (1199-1216). Ta sai endale hüüdnimeks Maata, sest ta kaotas suurema osa Inglismaa valdusest mandril, sealhulgas ka Normandia ja Anjou.

# data[].attributes.body
Viiking - (või normann) rüüsteretkedel ehk viikingiretkedel olev Skandinaavia sõdalane või lihtsalt viikingiaegne skandinaavialane.

Viikingiaeg - Euroopa ajaloo periood, u 800-1050, mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked.

Ting - rahvakoosolek Skandinaavias, hääleõigus oli maaomanikest vabadel meestel. Otsustati olulisi küsimusi, peeti kohut, valiti pealikke ja kuningaid.

Ruunid - viikingite tähestik.

Saaga - lugulaul. Räägib sõjaretkedest, võitudest, kaotustest, jumalatest. Neid kannab ette skald ehk lugulaulude koostaja ja ettekandja.

# data[].attributes.body
Bütsantsi impeerium eksisteeris aastatel 330–1453. Selle allakäik algas 11. sajandil pärast Manzikerti lahingut (1071) ja sai veelgi hoo sisse 1204. aastal, kui ristisõdijad vallutasid Konstantinoopoli. Kuigi Bütsants taastati aastal 1261, ei taastunud see kunagi oma endist jõudu. Impeerium lagunes lõplikult aastal 1453, kui Mehmed II juhitud Osmanid vallutasid Konstantinoopoli, lõpetades enam kui tuhandeaastase Bütsantsi ajaloo.

# data[].attributes.body
1. Bütsantsi kaart. Vikipeedia (https://et.wikipedia.org/wiki/Bütsantsi_ajalugu) 12.03.25

2. Ajaloo õpik 12.03.25

3. Konstantinius Suur (https://et.wikipedia.org/wiki/Constantinus_Suur) 12.03.25

# data[].attributes.body
1. Viikingi alade kaart. Vikipeedia

(https://en.wikipedia.org/wiki/Viking_expansion) 26.03.25

2. Ajaloo õpik 26.03.25

# data[].attributes.body
1. Henry II of England - Wikipedia https://en.wikipedia.org/wiki/Henry_II_of_England 21.04.25

2. Ajaloo õpik I osa lk 136