# data[].attributes.body
תנועה פילוסופית ומדעית,במאה ה-18,שקוראת לבחון מחדש את האמונות המסורתיות והמבנים החברתיים שקדמו לה. נאורות,מלשון אור.השם מבטא את ההבדל בין המאה ה-18,לתקופה הקודמת שנתפסה על ידם כתקופת חושך ובערות.

עקרונות הנאורות- הכרה בערך האדם ובזכיותיו הטבעיות,הדגשה על האינדיבידואליות והעצמאות של האדם ביחס לסביבתו,כוחם של התבונה והידע להדריך את החיים, וספקנות וחילוניות לעומת שלטון הכנסיה שהיה סמכותי. חשיבותה של הנאורות ,לא רק בעקרונותיה,אלא בהשפעתה על השקפות עולם במאות הבאות.

תנועה פילוסופית ומדעית,במאה ה-18,שקוראת לבחון מחדש את האמונות המסורתיות והמבנים החברתיים שקדמו לה. נאורות,מלשון אור.השם מבטא את ההבדל בין המאה ה-18,לתקופה הקודמת שנתפסה על ידם כתקופת חושך ובערות.

עקרונות הנאורות- הכרה בערך האדם ובזכיותיו הטבעיות,הדגשה על האינדיבידואליות והעצמאות של האדם ביחס לסביבתו,כוחם של התבונה והידע להדריך את החיים, וספקנות וחילוניות לעומת שלטון הכנסיה שהיה סמכותי. חשיבותה של הנאורות ,לא רק בעקרונותיה,אלא בהשפעתה על השקפות עולם במאות הבאות.

# data[].attributes.headline
משה מנדלסון 1729

# data[].attributes.subject
משה מנדלסון 1729

# data[].attributes.body
פילוסוף והוגה דעות יהודי גרמני. היה מראשוני אנשי תנועת ההשכלה היהודית בגרמניה. היה מעצבה המרכזי והווה השראה לדור הצעיר של המשכילים. מנדלסון היה בעל השכלה פילוסופית רחבה וזכה להערכה רבה בין אנשי רוח גרמנים בני דורו. תרגם לגרמנית את התורה וכתב לה פירוש- הביאור.ספרו ירושלים עוסק ביחס הדת היהודית למדינה.

הוא קרא להשתלבותם של היהודים בחברה הגרמנית,על פי העקרון- "היה אדם בצאתך ויהודי באהלך". יש לקיים את הדת כהלכתו בבית,אך בחוץ אין להבליט את היחוד היהודי.

חוגי האורתודוקסיה היהודית מתחו עליו בקורת.

# data[].attributes.headline
מבשרי הציונות 1840

# data[].attributes.subject
מבשרי הציונות 1840

# data[].attributes.body
הוגי דעות יהודיים שפעלו החל משנות הארבעים של המאה ה-19. הם זכו לכינוי מבשרים,מכיון שהם קדמו לציונות.הם בשרו את בוא התנועה ובעצם סמנו את בואה.

הם העלו רעיונות ציוניים ועזרו לראשית ההתלכדות החברתית של תומכי הרעיון הציוני.

עליהם נמנים: הרבי יהודה אלקלעי (1798- 1878), הרב צבי הירש קלישר(1795- 1874)

....דמויות נוספות: פרץ סמולנסקין (1842-1885)הרב אליהו גוטמכר,(1796-1874) ועוד

# data[].attributes.headline
נאו אורטודוקסים 1850

# data[].attributes.subject
נאו אורטודוקסים 1850

# data[].attributes.body
עד לאמצע המאה ה-19, עברו על יהודי גרמניה וארצות מערב אירופה תהליכים שונים(אמניציפציה,השכלה,רפורמה וכו). חלק גדול מהרבנים האורתודוקסים חששו מן המודרנה והמשבר  הרוחני שהיא עלולה לגרום.אך,חלק גדול של הרבנים בגרמניה ובארצות המערב האמינו כי יחד עם ההתנגדות לעזיבת התורה והמצוות,יש לקבל את הטוב שבמודרנה. תנועה זו נקראת ניאו אורתודוקסים- אורתודוקסיה חדשה.
הם טענו שיש במודרנה צדדים חיוביים,שאינם סותרים את ההלכה,וכי נתן לבחור בדברים הטובים שבמודרנה ולשלבם בחיים היהודיים.
הרבנים המפורסמים שתמכו בדעה זו היו,- הרב עזריאל הילדסהיימר,הרב יצחק דב במברגר,הרב דוד צבי הופמן. הרב הילדסהיימר הקים בברלין את בית המדרש האורתודוקסי לרבנים.כל התלמידים נדרשו ,במקביל ללימודי הרבנות ללמוד לתואר ד"ר. הוא האמין שיצירת אליטה אינטלקטואלית אורתודוקסית תבלום את השפעת ברפורמה.
הרב שמשון בן רפאל( הרש'"ר) הירש,היה הדובר המפורסם של הניאו-אורתודוקסיה.הוא ראה בשינויים בתקופתו הזדמנות להתקדמות בעולם וביהדות.אך,נלחם ברפורמים ללא פשרות,עד להבדלות מוחלטת מהם.

# data[].attributes.headline
היצאה מן החומות 1860

# data[].attributes.subject
היצאה מן החומות 1860

# data[].attributes.body
ייסוד בתי מגורים מחוץ לחומת העיר  העתיקה,במחצית השניה של המאה ה-19. עד אז הישוב היהודי בירושלים התגורר רק בין החומות.אך,הגידול של הישוב היהודי בעיר העתיקה גרם לבעיות צפיפות רבות.
הרעיון של יציאה מן החומות לא היה פשוט,כי האזורים שמחוץ לחומה היו מסוכנים.
היוזמה הראשונה היתה שייכת למשה מוניטיפיורי,שהצליח לקבל רשיון מהשלטון העותמני לרכוש אדמות. הוא החל בהקמת שכונה יהודית,שקרא לה" משכנות שאננים",ממערב להר ציון,ב1860. הוא גם הקים טחנת קמח,שנועדה לספק פרנסה לדיירי השכונה.
השכונה הבאה היתה"מחנה ישראל",שהוקמה ע"י עדת המוגרבים בסמוך לממילא של היום,ב1865. בהמשך הוקמה "נחלת שבעה", ע'י  מגרש הרוסים,ב1869,ביוזמת שבעה איש מהעיר העתיקה.
תושבי השכונות פחדו לגור בשכונות המבודדות,אך בעיות הצפיפות,המחסור במים והמגפות הניעו אותם לעבור לשכונות החדשות.כאמור,שכונות אלו הוו את  אבן דרך לירושלים החדשה.

# data[].attributes.headline
בנימין זאב הרצל 1860

# data[].attributes.subject
בנימין זאב הרצל 1860

# data[].attributes.body
מפתח רעיון הציונות המדינית ומייסד התנועה הציונית כתנועה לאומית- מדינית ממוסדת. נחשב לחוזה המדינה .
תיאודור בנימין זאב הרצל נולד ב1860 בבודפסט,למשפחה יהודית מתבוללת.הוא גדל על ערכי התרבות הגרמנית.למד משפטים ,אך פנה לעולם הספרות.בשנת 1891 נשלח ע"י עתון וינאי לשמש כתב בפריז. בפריז ארע המאורע המסעיר- פרשת דרייפוס. מאז לא מצא מנוח לנפשו.
את סערת רוחו,על רקע  משפט דרייפוס וגלויי האנטישמיות בצרפת,בטא בספרו"מדינת היהודים"(1896).בספרו הוא מציג את שאלת היהודים,כשאלה לאומית,שתבוא על פתרונה ע"י שכנוע של מנהיגי המעצמות בצורך של העם היהודי למדינה משלו.
כדי לקבל גבוי להשקפותיו,הרצל כנס בבזל ב1897 את הקונגרס הציוני הראשון .  במסגרת הפעילות הדיפלומטית נפגש הרצל עם קייזר גרמניה ,וילהלם  השני (1898) ועם הסולטן הטורקי(1901) ו (1902). הפגישות הסתיימו בלא כלום.
ב1902 פרסם את "אלטנוילנד'(ארץ חדשה).זהו תאור אידאלי של ארץ ישראל,כפי שתראה בעתיד .
הרצל נפטר בגיל 44.
הרצל פלס את הדרך לקראת ההכרה הבינלאומית במטרות הציונות.
צדקת גישתו הוכתרה בהצלחה עם נתינת הצהרת בלפור,ומאוחר יותר עם הקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.headline
הישוב החדש 1882

# data[].attributes.subject
הישוב החדש 1882

# data[].attributes.body
מ1882 החלו להגיע מאירופה יהודים בעלי שאיפות לאומיות.הן ייסדו את מה שנקרא " הישוב החדש".כנוי זה מבטא את ההערכה של חובבי ציון  שדוקא עולים אלו החלו את  שיבת ציון המודרנית ולא קודמיהם בני הישוב הישן. כאמור,אנשי הישוב הישן  התגוררו בארבעת ערי הקודש וקימו אורח חיים דתי.
הישוב החדש נבנה בידי עולים של העליה הראשונה(1882-1903) ובני העליה  השניה (1904-1914).
הם דגלו בעמל כפיים,בהקמת ישובים חקלאיים,בחיזוק ההתישבות העירונית,תוך ערעור על המסורת והדת.

# data[].attributes.headline
ועידת קטוביץ 1884

# data[].attributes.subject
ועידת קטוביץ 1884

# data[].attributes.body
ועידת קטוביץ.
מנהיגי אגודות חובבי ציון של פולין,צרפת,אנגליה וגרמניה,התכנסו בקטוביץ,בדרום מערב פולין,בשנת 1884.

הועידה באה ליצור הדברות בין אגודות חובבי ציון השונות,במטרה לקבוע מדיניות אחידה ומשימות.
לראשונה ישבו יחד יריבים שהיו חלוקים בדעותיהם. בטוי  ודוגמה לאחדות היה כשנוצר קשר בין פינסקר הרופא החילוני והמשכיל לבין הרב שמואל מוהליבר מהמגזר הדתי.
בין החלטות הועידה:מתן עזרה כספית למושבות,שליחת משלחת לטורקיה,במטרה לבטל את גזירת אסור העליה לארץ,הקמת משרד בארץ שיעסוק בפתוח המושבות,שלא קבלו עזרה מהברון רוטשילד ועוד.
חשיבות הועידה בכך,שבפעם הראשונה גובש בסיס אידיאולוגי משותף לאגודות חובבי ציון בכל מקום. הועידה סללה את הדרך להקמת ההסתדרות הציונית העולמית ע'"י הרצל.

# data[].attributes.headline
מסע המושבות 1913

# data[].attributes.subject
מסע המושבות 1913

# data[].attributes.body
בשנות העליה השניה,ההוויה החילונית של הישוב החדש נהיתה יותר מקובלת. מנהיגי הישוב הישן לא יכלו להסכים לכך ולכן הסתיגו מכל פעילות של הישוב החדש. על רקע זה,הרב קוק,שהיה הרב האשכנזי של יפו, יזם בשנת 1913 מסע של רבנים למושבות בגליל.ע"פ בקשתו,הצטרפו רבנים נוספים,ביניהם הרב יוסף זוננפלד,מגדולי המתנגדים לציונות.
המסע הקיף 26 ישובים בצפון הארץ מחדרה עד מטולה. מטרת המסע היתה לחזק את שמירת המצוות במושבות ובקבוצות ולהפחית את העוינות בין הישוב החדש לישן,ע"י מפגש ישיר.
המסע הביא לקרוב לבבות בין רבני הישוב הישן לאנשי הישוב החדש.אך,את שמירת המצוות בישובים הוא לא הצליח לשנות.הרב קוק בקש לשמור על קשר קבוע בין הרבנים למושבות,אך מעתה לא הצטרפו אליו עוד רבני הישוב הישן. המחנות הלכו והתרחקו זה מזה,כשהישוב החדש הולך ומתרחק מן הדת.

# data[].attributes.headline
הצהרת בלפור 1917

# data[].attributes.subject
הצהרת בלפור 1917

# data[].attributes.body
הצהרת בלפור הוא מסמך- הבטחה ליהודים,לסייע להם להקים בית לאומי בארץ ישראל. ההצהרה נתנה ע'י שר החוץ של בריטניה,ארתור ג'יימס בלפור ב2.11.17,תוך כדי מלחמת העולם הראשונה ,לראש התנועה הציונית בבריטניה,הלורד רוטשילד.
ההצהרה נתנה על  רקע המאמצים של המנהיגים הציונים בבריטניה לשכנע את הבריטים לתמוך פומבית במטרות התנועה הציונית. חבר הלאומים העניק לבריטים מנדט על ארץ ישראל,כדי שיסייעו להקמת בית לאומי ליהודים. כך קבלה הצהרת בלפור תוקף חוקי בין לאומי.