# data[].attributes.body
2018. 16. februārī Berlīnē noslēdzas Valentīnas Freimanes dzīve.

# data[].attributes.body
2012. Latvijas Zinātņu akadēmija pasniedz sabiedrības cieņas balvu. "Cicerons"

# data[].attributes.body
2010. Latvijas Kultūras akadēmija piešķir Goda profesores jeb Professor honoris causa nosaukumu.

# data[].attributes.body
2002. Par nopelniem Latvijas valsts labā apbalvota ar Triju Zvaigžņu ordeni.

# data[].attributes.body
1996. Atjauno berlīnietes statusu Vācijā. Pusgadu dzīvo un strādā Berlīnē, otru pusgadu-Rīgā.

# data[].attributes.body
1989. Beidzas aizliegums braukšanai uz Rietumiem.

# data[].attributes.body
1958-1980 Strādā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas Andreja Upīša Valodas un literatūras institūtā par vecāko zinātnisko līdzstrādnieci.

# data[].attributes.body
1967. Pirmais ārzemju brauciens PSRS laikā. Radio grupas apmaiņas brauciens uz Austrumberlīnes radio un Prāgas radiofonu.

# data[].attributes.body
1965. Pasniedz aizrobežu teātra vēsturi Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultātē līdz 1990. gadam.

# data[].attributes.body
1963. Pārceļas no Liepājas atpakaļ uz Rīgu. Līdz 1968. gadam strādā Latvijas Radio dramatisko raidījumu redakcijā.

# data[].attributes.body
1962. iestājas Valsts Teātra institūta aspirantūrā Maskavā.

# data[].attributes.body
Liepājā V. Freimane veido publikācijas par kino. 50. un 60. gadu mijā panāk, ka pilsēta atver Valentina Freimane pilnībā. Valsts kinofilmu iznomas izmaiņa publicistikas nodaļu un pilsētas stilu Liepājā. Un radija kinoteātros rada labākas vietējās sabiedrības sava veida kultūras kultu. Tās filmas, ko iepriekš ietekmējot arī kultūras procesus, pilsētā demonstrē tikai Maskavā un Rigā. V. Freimane darbojas arī Valentina Freimane Liepājas teātra laikraksta "Komunists" mākslinieciskajā padomē. Redakcija. Liepājā, 20. gs. 1958. gadā izdota grāmata "60. gadi". Valentīnas "Liepājas teātra 50 gadi", Freimanes ģimenes arhīvs, kas ir pamats V. Freimanes vēlākajai disertācijai.

# data[].attributes.body
1950.-1963. gadā ar meitu pārcēlās uz Liepāju. Strādāja kā vēstures pasniedzēja Liepājas Pedagoģiskajā skolā, vēlāk - Skolotāju institūtā un Liepājas 1. vidusskolā. Kā ārštata autore no 1956. gada rakstīja laikrakstam "Komunists", no 1957. gada bija redakcijas atbildīgā sekretāre un kultūras publikāciju autore gan vietējā, gan republikas presē. Viņa deva iespēju publicēties gan vietējiem literātiem, gan latviešu kultūras darbiniekiem.

# data[].attributes.body
1949. LVU vēsturnieka diploms ar izcilību. Padomju vara nedod iespēju atrast darbu Rīgā.

# data[].attributes.body
1941-1944
Vācu okupācijas laikā nošauti vecāki. Valentīna slēpusies pie vīra, bet pēc viņa apcietināšanas vairākos citos Rīgas dzīvokļos, arī vācbaltiešu žurnālista Paula Šīmaņa un operas režisora P. Meļņikova ģimenēs.

# data[].attributes.body
1940: Beigusi ebreju Ezras privātģimnāziju Rīgā, kur viņas literatūras skolotājs bija dzejnieks P. Vīlips.

# data[].attributes.body
1935: pēc Hitlera nākšanas pie varas ģimene atgriezusies Rīgā.

# data[].attributes.body
1930: dzīvojusi pie vecvecākiem Rīgā un mācījusies Vācu meiteņu ģimnāzijā. Pie vecākiem uz Berlīni braukusi ciemos rudens, ziemas un pavasara brīvlaikos.

# data[].attributes.body
Dzimusi 1922. gada 18. februārī Rīgā