# data[].attributes.body
-IMO, International Maritime Organization. Kansainvälinen merenkulkujärjestö.
Hallinnoin merenkulun turvallisuusasioita. Järjestön päätavoite on kehittää merenkulun turvallisuutta ja ehkäistä meriliikenteen aiheuttamaa saastuttamista omilla säädöksillään. IMO on maailmanlaajuinen standardeja asettava viranomainen. Säädökset kattavat KV merenkulun osa-alueet joita ovat mm, alusten suunnittelu, rakentaminen, varustaminen, miehitys käyttö ja hävittäminen.
(esim. IMO säädös laivojen rikkipitoisuus) Uusi IMO 2020 -säädös | DSV
Mitä tämä tarkoittaa varustamoille?

-Traficom on liikenteen ja viestinnän lupa, rekisteröinti, hyväksyntä, sekä turvallisuusviranomainen.
Rooli laivanrakennuksessa:
-Vastaa aluksiin myönnettävästä suunnittelun hyväksynnästä (piirustukset), rekisteröinnistä, katsastamisesta ja asiakirjojen hyväksynnästä.
Ns. suomeksi valvoo ja hyväksyy että alus täyttää tarvittavat vaatimukset turvallisen merenkulun osalta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n uusi globaali IMO 2020 -säädös astuu voimaan 1.1.2020.

Mistä IMO 2020 -säädöksessä on kyse?

YK:n alaisen kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n (International Maritime Organization) uusi globaali IMO 2020 -säädös astuu voimaan 1.1.2020. Säädöksen mukaan laivojen polttoaineen rikkipitoisuus saa jatkossa olla korkeintaan 0,5 % nykyisen 3,5%:n sijaan. Tiukempien rajoitteiden ECA (Emission Control Areas) -alueilla eli Itämerellä, Pohjanmerellä, Englannin kanaalissa, Pohjois-Amerikan itä- ja länsirannikoilla sekä USA:n Karibianmeren rannikolla suurin sallittu rikkipitoisuus on ollut 0,1% jo vuodesta 2015 lähtien.

Laivojen käyttämän polttoaineen rikkipitoisuusrajojen tiukentaminen on IMO:n vastaus kasvavaan ympäristötietoisuuteen. IMO 2020 -säädöksen tavoitteena on alusten rikkipäästöjä vähentämällä pienentää kuljetusten negatiivisia vaikutuksia terveyteen ja suojella elinympäristöämme. Rikkipäästöjen leikkaaminen auttaa mm. ehkäisemään happosateita ja vähentää merien happamoitumista erityisesti rannikkoalueilla ja suurten satamien ympäristössä.

Mitä IMO 2020 tarkoittaa varustamoille?

IMO 2020 säädöksellä pyritään vähentämään laivojen rikkioksidipäästöjä jopa yli 80 % vuoteen 2025 mennessä. Varustamoilla on periaatteessa kolme vaihtoehtoa IMO 2020 -rajojen saavuttamiseksi:

Rikkipesureiden asentaminen: Aluksen rikkipäästöjä voidaan leikata asentamalla laivaan rikkipesurit jolloin alus voi edelleen käyttää nykyisiä polttoaineita

Polttoaineen vaihtaminen nestemäiseen maakaasuun (Liquefied Natural Gas, LNG)

Siirtyminen matalarikkipitoiseen polttoaineeseen (Very Low Sulphur Fule, VLSF / Marine Gas Oil, MGO)

Riippumatta siitä päättävätkö varustamot päivittää kalustoaan tai vaihtaa polttoainetyyppiä, uuden säädöksen noudattaminen tulee väistämättä nostamaan varustamoiden operointikustannuksia merkittävästi.

Miten IMO 2020 vaikuttaa rahtikustannuksiin?

Rikkipesureiden asentaminen tai vaihtoehtoisiin polttoaineisiin siirtyminen kasvattavat varustamoiden kustannuksia, eivätkä varustamot pysty yksin kattamaan kustannustason nousua. Tämä tarkoittaa, että merirahdin kokonaiskustannukset tulevat yleisesti nousemaan.

Vaikka korkeampien operointikustannusten vyöryttämiseksi rahtihintoihin ei ole yhtä standardoitua lähestymistapaa, markkinoilla näyttää vallitsevan yhtenäinen näkemys siitä, että ns. all-in rahtien aikakausi on ohi ja polttoainelisät tullaan erottamaan rahtikustannuksista kelluviksi polttoainelisiksi. Jo vuoden 2019 aikana varustamot ovat tarkastaneet polttoainelisien laskentaan käyttämiään metodeja. Sekä polttoaineiden hintaan että kulutukseen perustuvien laskukaavojen avulla varustamot pyrkivät varmentamaan kyvykkyyden reagoida polttoaineiden markkinahintojen muutoksiin. Laskukaavojen julkaisun myötä myös hinnoittelun läpinäkyvyys on parantunut.

Vaikka vuodenvaihde on jo lähellä, markkinoilla on edelleen melkoisesti epävarmuutta IMO 2020 säädöksen mukaisten polttoaineiden saatavuuteen ja lopulliseen hintatasoon liittyen. Varustamot joutuvat joka tapauksessa siirtymään kalliimpiin matalarikkisiin polttoaineisiin jo loppuvuoden aikana ja tästä syystä useimmat ovatkin ilmoittaneet väliaikaisista "IMO 2020 compliance", "IMO 2020 transition" tai "ympäristö" rahtilisistä, joilla katetaan nykyisten ja matalarikkisten polttoaineiden välistä hintaeroa toistaiseksi määrittelemättömän siirtymäkauden ajan. Ylimääräisten polttoainelisien nimet ja summat vaihtelevat varustamosta ja liikennealueesta riippuen, mutta lisät tulevat voimaan 1. joulukuuta 2019 alkaen.

Miten IMO 2020 vaikuttaa DSV:n rahtilisiin?

Yksinkertaistettu DSV BUC (Bunker Usage Charge) polttoainelisä on ollut käytössä huhtikuusta 2019 alkaen. DSV BUC perustuu varustamoiden kelluviin polttoainelisiin ja sitä tarkistetaan markkinatilanteen muuttuessa. Muutoksista tiedotetaan kuukausittaisessa merirahtien uutiskirjeessämme, Sea Newsletterissä.

Koska uusimmat, siirtymäkauden voimassa olevat, ylimääräiset polttoainelisät eivät kuitenkaan sisälly varustamoiden kelluviin polttoainelisiin, DSV ottaa myös käyttöön toistaiseksi voimassa olevan Sulphur Fuel Feen (SFF) 1. joulukuuta alkaen. SFF:n tasot vahvistetaan asiakkaillemme erikseen uutiskirjeessämme marraskuun jälkimmäisen puoliskon aikana.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n uusi globaali IMO 2020 -säädös astuu voimaan 1.1.2020. YK:n alaisen kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n (International Maritime Organization) uusi globaali IMO 2020 -säädös astuu voimaan 1.1.2020. Säädöksen mukaan laivojen polttoaineen rikkipitoisuus saa jatkossa olla korkeintaan 0,5 % nykyisen 3,5%:n sijaan.

# data[].attributes.body
Kohta 1.8 Jääluokkamääräykset

# data[].attributes.body
4 tahtikoneen toiminta.
1.Mäntä liikkuu alas sylinterissä ja sylinterin palokammioon virtaa imuventtiilistä ilman ja polttoaineen seos.
2.Mäntä liikkuu takaisin ylös ja puristaa seosta voimakkaasti.
3.Oikealla hetkellä seos sytytetään kipinällä. Palaessaan seos laajenee voimakkaasti, minkä seurauksena mäntä liikkuu uudelleen alas. Tämä voima otetaan talteen vauhtipyörään.
4.Männän liikkuessa vielä alaspäin aukeaa pakoventtiili ja palamisen oheistuotteena muodostuneet kaasut purkautuvat pois.

# data[].attributes.body
1.Polttomoottori eli diesel, yleisimmin käytetty. Pääkoneita voi olla laivan konehuoneessa useampia. Pääkone pyörittää potkuriakselia, joka on kytketty alennusvaihteen kautta potkuriakseliin. Pääkone tuottaa voimaa generaattorille diesel sähköisissä järjestelmissä. Kulkunopeutta voidaan säätää potkurin pyörimisnopeudella tai säätämällä lapakulmaa.

-nelitahti aiheuttaa enemmän tärinää liikkuvien osiensa vuoksi.
-nelitahtikoneet keskikovan tai nopean vauhdin koneita.
-generaattori / apukoneet

# data[].attributes.body
-       Säätölapapotkurit ovat useista eri komponenteista rakennettuja potkureita. Lavat ovat irrotettavia, mutta myös jatkuvasti säädettäviä, minkä ansiosta laivan nopeutta sekä suuntaa on mahdollista muuttaa portaattomasti.

-       Säätölapapotkureiden huomattavia etuja ovat ohjailtavuus ja hyvä pysähtymisominaisuus.

-       Haittapuolia ovat monimutkaisuus, korkeampi hinta ja suurempi huollon tarve.

# data[].attributes.attachment_link.title
Variable Pitch Propeller for Ships 4 Blades Adjustable

# data[].attributes.body
-       Kiinteälapaiset potkurit ovat valettuja kappaleita, joiden muoto tai koko ei ole enää valmistamisen jälkeen muutettavissa. Lapojen lukumäärä valamisen jälkeen on myös pysyvä.

-       Kiinteälapaisten potkureiden etuja ovat edullisuus, tehokkuus, yksinkertaisuus ja huoltovapaus.

-       Suurimpana haittapuolena tämäntyyppisessä potkurissa on huono ohjailtavuus.

# data[].attributes.body
Vesisuihkulaite on pääosiltaan alumiinista ja muovista valmistettu propulsiolaite, joka käyttää hyväksi vesisuihkun aiheuttamaa rekyylivoimaa.

- Vesisuihkulaitteessa vettä otetaan sisään imukanavan kautta, jonka jälkeen se ohittaa laitteen sisään rakennetun potkurin.

- Veden vauhti kiihtyy mitä pienempään tilaan se puristuu.

-Lopulta kiertävän veden vauhti on kaksinkertainen veneen vauhtiin verrattuna.

# data[].attributes.attachment_link.title
How a Waterjet works,  Jet propulsion pump

# data[].attributes.body
Ruoripotkuri  on laivoissa käytettävä potkuriyksikkö, joka on käännettävissä sen pystyakselin suhteen. Kiinteälapaista potkuria pyörittävä vaihtosähkökäyttöinen moottori sijaitsee erillisessä ohjailuyksikössä, joka pystyy kääntymään 360 astetta pystyakselinsa ympäri.

Ruoripotkureiden periaate on lähtöisin veneiden perämoottorista, jossa potkuri sekä antaa veneelle työntövoimaa että ohjaa sitä.

Järjestelmiä on toteutettu sijoittamalla sähkömoottori itse yksikköön tai akselein ja kulmavaihtein toteutettu voimansiirto aluksen koneilta.

# data[].attributes.body
- Azipod (Azimuthing electric podded drive) on sähkökäyttöinen ruoripotkurilaite. Kiinteälapaista potkuria pyörittävä vaihtosähkökäyttöinen moottori sijaitsee erillisessä ohjailuyksikössä, joka pystyy kääntymään 360 astetta pystyakselinsa ympäri.

- Toimintaperiaatteeltaan Azipod muistuttaa sähköistä perämoottoria. Koska Azipod-ruoripotkuri kääntyy, laivaa on helppo ohjata kaikilla nopeuksilla. Azipod tarvitsee vähemmän tilaa, ja se on kevyempi propulsioratkaisu kuin perinteinen sähköinen potkurimoottori akseleineen. Tilaa jää käytettäväksi muihin tarkoituksiin, ja lisäksi laivan polttoainetalous paranee.

# data[].attributes.body
- Aquamaster on malliltaan ohjailtava suorakulmavaihteinen potkurilaite. Aquamaster potkureissa on mekaaninen vaihteisto, jossa poltto- tai sähkömoottorista saatava energia siirretään alas potkurille akseleiden ja hammaspyörien välityksellä. Potkurilaitteessa akseleiden määrä voi vaihdella yhdestä kolmeen, potkurin tyypin ja voimalähteen sijainnin mukaan.

- Teho välitetään käyttöakselilta potkuriakselille kahden suorakulmaisen hammaspyöräparin avulla. Potkurilaitetta voidaan ohjata rajoituksetta kumpaankin suuntaan.

# data[].attributes.body
Propulsiojärjestelmä ja ohjaus yhdessä yksikössä:
- Työntövoiman suuruus ja suunta voidaan asettaa portaattomasti ja oman tarpeen mukaan.
- Pyöreä levy, jossa on liikkuvat ja ohjattavat lavat/terät asennettuna 90 asteen kulmaan levyyn nähden, pyörii aluksen pohjassa.
- Työntövoiman määrää levyn pyörimisnopeus; teräkulma määrää työntövoiman suunnan

+ Tehokas
+ Mahdollistaa nopeat suunnanmuutokset
+ Tarkka ohjailu myös epäsuotuisissa olosuhteissa
+ Matala akustinen heräte

- Suosittu propulsiojärjestelmä hinaajilla, muilla työaluksilla ja lautoilla
- Käytössä myös Katanpää-luokan miinanetsijöissä

# data[].attributes.attachment_link.title
How a Voith Schneider or Cycloidal Drive Propulsion System Works

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The electric Voith Schneider Propeller (eVSP) combines all advantages of the VSP with the electric motor of the Voith Inline Thruster. The result is a reliable, energy-efficient, environmentally friendly and compact drive unit that is optimized for offshore and ferry applications as well as for use in tugs. Like the conventional VSP, the eVSP achieves maximum thrust in all directions - infinitely variable and with maximum precision.

The powerful, directly integrated electric motor (PM motor) delivers high torque and fast response, without any gears. It thus ensures a more direct and almost loss-free conversion of the electrical drive power into thrust and keeps noise-emissions to a minimum. Due to its low maintenance requirements, follow-up costs for the robust electric propeller are dramatically reduced.

# data[].attributes.attachment_link.description
The electric Voith Schneider Propeller (eVSP) combines all advantages of the VSP with the electric motor of the Voith Inline Thruster. The result is a reliable, energy-efficient, environmentally friendly and compact drive unit that is optimized for offshore and ferry applications as well as for use in tugs.

# data[].attributes.body
Erikoisperäsintyypit

Tasainen peräsin
- Vesi virtaa peräsintä pitkin ja kääntäessä peräsintä toiselle puolelle muodostuu suurempi vedenpaine kuin toiselle -> vaste on suurempi -> kääntää alusta

Aerofoil Rudder:
- Peräsin on lentokoneen siiven muotoinen
- Perää kohti kapeneva peräsin laittaa veden kulkemaan pidemmän matkan, kuin tavallisessa peräsimessä
- Tämä peräsintyyppi luo peräisintä kääntäessä suuremmat paine-erot peräsimen eri puolille

Schilling Rudder:
- Kalanpyrstöä ulkomuodoltaan muistuttava peräsin
- Kapenee perää kohti, mutta levenee uudestaan lopussa
- Virtaava vesi kulkee edellistä vielä pidemmän matkan ja peräsimen kääntyessä luo suuremman paine-eron.
- Peräsin mahdollistaa suuremmat kääntymiskulmat

Flap Rudder:
- Peräsin koostuu kahdesta osasta, jonka välissä on taittuva nivel.
- Taittuva nivel luo edellisiä peräsintyyppejä vielä suuremman paine-eron peräsimen eri puolille.

Suurempi vedenpaine peräsintä vasten helpottaa aluksen kääntämistä erityisesti pienemmissä liikenopeuksissa.

# data[].attributes.body
IMO MSC.137(76)2

# data[].attributes.body
Squat, Bank ja Interaction -ilmiöt

# data[].attributes.body
Aluksen ohjailuominaisuuksista on säädetty IMO standardissa MSC.137(76)

Standardeja on käytettävä alusten ohjailukyvyn arvioimiseen ja alusten suunnittelusta, rakentamisesta, korjaamisesta ja käytöstä vastaavien auttamiseksi.

Standardi määrittää aluksen ohjailuominaisuuksiin liittyen seuraavaa:
- Luontainen dynaaminen vakaus
- Kurssinpitokyky
- Alkukäännös- ja kurssin muutoskyky
- Kallistuskyky
- Kääntymiskyky
- Pysähtymiskyky

Ohjailuominaisuuksia voidaan testata IMO:n vaatimusten mukaisesti täysimittaisilla kokeilla, johon sisältyy:
- Crash stop-testi:
Mitataan aikaa, jossa alus pysähtyy täydestä vauhdista
- Turn Circle-testi:
Kokeillaan aluksen kyky kääntyä ruorin ylikulmilla
- Zigzag-testi
Peräsinkokeet eri kulmilla

# data[].attributes.body
- Bernoullin laki, lain mukaan virtauksessa nopeuden kasvaessa paine alenee
- Squat -ilmiö muodostuu kun veden syvyys on vain vähän suurempi, mitä aluksen syväys
- Alipaine muodostuu meren pohjan ja aluksen välille, kun aluksen alla veden virtaus kasvaa ja paine pienenee
-> seurauksena alipaine imaisee aluksen lähemmäksi pohjaa ja saa aluksen "vajoamaan" entistä syvemmälle, ohjailukyky heikkenee

Vauhdin hiljentäminen matalassa kohdassa pienentää ilmiön mahdollisuutta

# data[].attributes.body
Bank ilmiö eli ns. kanavavaikutus johtuu matalasta vedestä ja kapeikoista.
- Aluksen perän taipumus hakeutua rantaa tai matalampaa vettä kohti
- Sama ilmiö kuin Squat-ilmiössä, mutta alipaine muodostuu aluksen kyljen ja matalan rannan välille

# data[].attributes.body
- Interaction -ilmiö/ilmiöt johtuvat samasta syystä kuin squat ja bank, mutta kahden eri aluksen välille
- Aluksen liikkuessa eteenpäin, muodostuu sen keulan alueelle korkeapaine ja sivuille pienempi paine
- Kahden aluksen ajaessa vastakkain läheltä toisiaan voi toisen aluksen keula hakeutua kohti toisen aluksen aluksen kylkeä
- Sama ilmiö muodostuu, jos alukset ajavat rinnakkain samaan suuntaan tai yrittävät kylkikiinnitystä vauhdissa

# data[].attributes.body
Peräsimen toiminta

Peräsin on sijoitettu aluksen peräosaan ja sen tarkoitus on saada alus kääntymään.

Peräsin on usein sijoitettu potkurin taakse, koska tarvitsee toimiakseen potkurin tuoman veden virtauksen.

Peräsimen toiminta perustuu vedenpaineen muutokseen ja aluksen liikkeestä, joka saa aluksen lopulta kääntymään haluttuun suuntaan:
- Peräsimen ollessa suorassa vesi virtaa samalla tavalla peräsimen molemmilta puolilta -> vedenpaine molemmilla puolilla on sama
- Kääntäessä peräsintä vedenpaine kasvaa sillä puolella peräsintä mihin sitä on käännetty ja toisella puolella on matalampi vedenpaine
- Suurempi vedenpaine yhdessä potkurin luoman virtauksen kanssa kääntää aluksen perää vastakkaiseen suuntaan ja näin ollen aluksen keula kääntyy samaan suuntaan, mihin peräsintä on käännetty.