# data[].attributes.body
Danas su fosilna goriva izuzetno važna za čovječanstvo i bez njih ne bi bilo energije za proizvodnju ogromnog dijela proizvoda i korištenje u kućanstvu. Fosilnih goriva trenutno ima u izobilju i gotovo svugdje na svijetu, a s napredkom tehnologije, stalno se pronalaze nova nalazišta. No iako su ona nama vrlo korisna, ima ih još jako puno i život bez njih bi bio nezamisliv, zapravo su vrlo štetna. Njihovim izgaranjem nastaje ogroman dio štetnih proizvoda i plinova zbog čega nastaju brojne posljedice. Stvaraju se kisele kiše, koje štete životinjama, biljkama i živome svijetu općenito. Također, nastaje efekt staklenika, odnosno, uništava se ozonski omotač oko zemlje i zbog toga nastaje globalno zatopljenje što je za planet Zemlju izuzetno loše. Zbog toga, trebalo bi se prijeći na obnovljive izvore energije. Oni se ne mogu potrošiti, a nisu štetni ni životinjama, ljudima, biljkama. Primjeri su vjetar, voda, Sunce itd. Postoji već veliki broj hidrolektrana, vjetroelektrana i velik broj zemalja pokušava što više iskorištavati obnovljive izvore energije da bi očuvali okoliš. Fosilna goriva će sigurno još jako dugo biti najvažniji izvor energije, ali možda(nadam se) u daljoj budućnosti to bude promijenjemo.

# data[].attributes.body
Zemni/prirodni plin je smjesa najviše metana sa udjelima ugljikovodika, sumporovodika, ugljikovog dioksida, dušika itd.
Nema boje,okusa ni mirisa. Sa zrakom može biti eksplozivan. Iako nije otrovan, zagušljiv je pa treba dobro paziti na curenje plina kako ne bi došlo do opasnih posljedica. Nalazi se u prirodnim podzemnim ležištima u plinovitom stanju, otopljen u sirovoj nafti ili u dodiru s njom. Njegov nastanak također ima puno teorija, ali najprihvaćenija je organska teorija: isto kao i nafta. Razlikujemo suhi i vlažni(mokri) plin. U životu se najviše koristi za grijanje vode i prostorija, plinska kuhala i štednjake, pogon motornih vozila; u petrokemijskoj industriji se koristi za dobivanje raznih kem. proizvoda. Najveća nalazišta plina na svijetu su u Rusiji, Iranu, UAE, Saudijskoj Arabija, Katru...

# data[].attributes.body
Nafta je jedan od najznačajnijih fosilnih goriva za čovječanstvo. Smeđozelena/smeđocrna je gusta i uljasta tekućina čija je smjesa pretežno od ugljikovodika. U sastavu nafte je najviše ugljika, a zatim ima: vodik,sumpor,dušik,kisik i teški metali. Zapaljiva je te je manje gustoće od vode. Za naftu postoje razne  teorije kako je nastala, no smatra se da je nafta nastala od davno izumrlih morskih i kopnenih organizama. Nafta se crpi iz tla bušenjem zemlje svrdlima učvršćenim u tornjeve, a onda se ona odvozi u rafinerije gdje se prerađuje. Države sa najvećim nalazištima/rezervama nafte su: Kanada, Saudijska Arabija, UAE, Venezuela, Iran, Irak i druge zemlje.
Najvažniji proizvodi nafte su definitivno benzin,dizel,kerozin, a dalje tu postoje druga razna ulja i masti te je nafta i sirovina za npr. plastiku, lijekove, umjetna vlakna itd.

# data[].attributes.body
Ugljen je fosilno gorivo crne boje od kojeg 30 do 98% tvori ugljik. Nastao je najvećim dijelom od biljnih ostataka iz močvarnih područja, a proces kojim nastaje zove se pougljenjivanje/karbonizacija. Može goriti. Tvrdoća mu je dosta malena, a površina aktivnog ugljena velika stoga ima veliku moć vezivanja tvari.
Ugljen se sastoji od 3 osnovna dijela: čista goriva tvar, pepeo i voda. Osim prirodnih ugljena(antracit, kameni ugljen, smeđi ugljen, lignit i treset) postoje i umjetni ugljeni(koks, drveni ugljen, koštani ugljen, čađa i aktivni ugljen). Neke najčešće vrste ugljena su: smeđi i kameni ugljen, antracit, lignit i treset.
Najveća nalazišta ugljena na svijetu se nalaze u Aziji i Južnoj Africi, a zemlje koje proizvode najviše ugljena su: Kina,SAD i Indija. Osim kao važan izvor energije za toplinu,struju; ugljen se koristi kao sirovina u proizvodnji sirovog željeza i drugih kemijskih spojeva te se nalazi u nekim drugim proizvodima kao što su: maske za lice, medicinski ugljen za uklanjanje toksina iz tijela i dr.

# data[].attributes.body
Fosilna goriva danas su jedan od najvažnijih izvora energije. Nastaju od prirodnih resursa, npr. raspadanja organizama biljaka i životinja. To su neobnovljivi izvori energije, energija iz njih se oslobađa izgaranjem. Tim izgaranjem nastaje veliki broj štetnih plinova kao što su: ugljikov monoksid(CO), ugljikov dioksid, sumporov dioksid itd.
U najvažnija fosilna goriva spadaju: ugljen, plin i nafta.
Fosilna goriva su vrlo štetna ne samo za okoliš već i povećavaju učinak staklenika.