# data[].attributes.body
-Defineres som en tilstand af fuldstændig fysisk, mentalt og socialt velvære og ikke blot fraværet af sygdom eller svækkelse

-Det indebærer evnen til at føle sig godt tilpas og fungere optimalt i hverdagen, både fysisk og mentalt

-Sundhed er en individuel tilstand, og hvad der anses for sundt, kan variere fra person til person afhængigt af faktorer som alder, køn, genetik, livsstil og miljømæssige faktorer

# data[].attributes.body
Livsstil er de faktorer i vores hverdag, der påvirker vores sundhed og som vi selv vælger inden for vores økonomiske rammer og de samfundsmæssige rammer vi lever i.

# data[].attributes.body
At arbejde på at bevare eller forbedre vores fysiske, psykiske og sociale sundhed
Fokus på sundhed

# data[].attributes.body
At gøre noget konkret for at undgå konkrete sygdomme

# data[].attributes.body
-Forebyggelse sigter mod at undgå noget uønsket (ulykker, sygdom m.m.)
Indsats: Vaccination, kondombrug
-Sundhedsfremmende handler om at fremme den enkeltes sundhed og skabe muligheder for at mobilisere resurser og handle kompetence hos borgere og patienter
Aktivitet: Fysisk

# data[].attributes.body
1 . Lysterapi
2. Efter noget tid; musikvesten

# data[].attributes.headline
Viden om borger ift sundhed og grunlæggende behov

# data[].attributes.subject
Viden om borger ift sundhed og grunlæggende behov

# data[].attributes.body
Fælles betegnelse for en række sygdomme i hjertet eller blodårer (blodkar), deraf hjerte-kar-sygdomme
F.eks. blodpropper, forhøjet blodtryk, hjerneblødning og hjertesvigt
Med alderen stiger vores risiko for at udvikle hjerte-kar-sygdomme, da fedt fra vores kost aflejres på indersiden af pulsårerne, denne aflejring bliver over tid hård(åreforkalkning). Åreforkalkning bevirker at trykket der er på blodet i pulsårene øges(forhøjet blodtryk). Forhøjet blodtryk skal tages alvorligt, da det kan udvikle sig til blodpropper over tid. Blodpropper kan opstå alle steder i kroppen, men er særlig farlig hvis de opstår i hjertet eller hjernen.
Symptomer på blodprop i hjertet:

åndenød

brystsmerter, der kan stråle ud i venstre skulder eller i hals/kæbe

hævede ben (ophobning af væske)

Symptomer på blodprop i i ben eller arm:

ben/arm bliver koldt

nedsat kraft i ben/arm og smerter

Kilder: Sundhed.dk, hjerteforeningen.dk

# data[].attributes.body
Diabetes - også kaldet sukkersyge.

Type 2-diabetes opstår på baggrund af en usund livsstil, hvor vi igennem vores levevis har overbelastet vores bugspytkirtel. En overbelastet bugspytkirtel kan nu ikke længere producere nok mængder insulin - eller insulin af høj nok kvalitet til at glukosen kan komme fra blodet og videre ud i cellerne. Sygdommen er kronisk, og kan forkorte din levetid markant hvis der ikke tages hensyn til denne.

Sygdommen kan reguleres igennem sund kost og motion.  Der kan gøres brug af tabletter fx metformin som gør at kroppens eget insulin både virker og optages bedre end normalt. Samtidig reducerer metformin frigørelsen af sukkerstof fra leveren.
Diabetes 2 kan i visse tilfælde også kræve insulin.

Symptomer på diabetes 2 er:
- Kvalme
- Træthed
- Kløe
- Tørst
- Sanse forstyrrelser (Føle, se)
- Langsom sårheling
- Infektioner i hud/slimhinder

Senkomplikationer:
- Føle forstyrrelser
- Tandproblemer (fx. paradentose, tandkødsbetændelse)
- Fodsår
- Amputationer
- Skader på nervesystemet

På trods af at der mangler evidens på området, er der visse ‘patienter’ der hævder at kunne spise sig ud af sin diabetes 2.

Kilder:
https://grundforloeb2sosu.ibog.gyldendal.dk/?id=402

https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/hormoner-og-stofskifte/sygdomme/diabetes-type-1-behandling/antidiabetika-medicin-mod-diabetes/

# data[].attributes.body
Kronisk Obstruktiv Lungesygedom, KOL.
Kronisk Obstruktiv Lungesygedom er navnet på en sygedom i lungene. som er kronisk og det betyder at det er en sygedom der ikke kan helbredes. Obstruktiv betyder at der er forsnævringer i luftveje som sidder i lungerne. Det er som ofte personer der har røget i 15-30 år, men det kan også være det er udviklet på baggrund af miljø forurening f.eks. Kina.
Ved forurening kan lungevævet nemt blive ødelagt, fordi lungene ikke har nemt ved at optage den ilt vi indtager.

Symptomer på KOL
- Det bliver først opdaget efter lang tid inden man får      mistanke om det.
- Hoste og tyk slimet spyt ( især om morgen)
- Man kan opleve åndenød i hverdagen F.eks. hænge vasketøj op eller gå ud med skraldet.
https://grundforloeb2sosu.ibog.gyldendal.dk/?id=406

# data[].attributes.attachment_link.description
lunger rygerlunger emfysem lungebetændelse kol patienter kronisk bronkitis lungerne kronisk obstruktiv lungesygdom lunge kol symptomer

# data[].attributes.attachment_caption
På billedet til venstre ses tværsnit af en sund knogle, og til højre ses tværsnit af en knogle med Osteoporose.

# data[].attributes.body
Osteoporose eller knogleskørhed er at knoglerne afkalkes og knoglerne dermed nemmere kan brække. Omkring 25-30 års alderen begynder vores knogler at afkalke, det er den normale aldring, men hvor hurtigt de afkalkes afhænger af om vi er fysik aktive og om vi får nok kalk og D-vitamin i vores kost.
Var vi meget fysisk aktiv som ung vil vores knogler indeholde mere kalk og der vil dermed være mindre risiko for at udvikle knogleskørhed som gammel. Man kan have knogleskørhed i mange år uden at vide det. Da man ikke får nogle mærkbare symptomer. Vores livsstil har betydning for udvikling af knogleskørhed, ved at vi spiser sundt, motionere, ikke ryger eller drikker alkohol.
https://grundforloeb2sosu.ibog.gyldendal.dk/?id=407

# data[].attributes.body
Demens er betegnelsen på den tilstand, man kommer i,
når de mentale færdigheder bliver svækket af sygdom.
Demenssygdomme er som hovedregel ikke arvelige

Mest hyppige demens former;

Alzheimers sygdom:
-Glemsomhed
-Problemer med at finde ord
-Ændringer i følelsesliv, temperament og personlighed

Vaskulær/kreds-løbsbetinget:
Symptomerne ved vaskulær demens er forskellige fra
person til person og afhænger af, hvilke områder i hjernen,
der er påvirket
-Glemsomhed
-Koncentrationsbesvær
-Problemer med sproget eller med at finde vej
-Lammelse
-Føleforstyrrelser

Lewy body demens
-Udvikles langsomt og gradvist
-Kortere eller længere episoder, hvor personen virker fjern,
uklar eller forvirret
-Kan ændre sig fra dag til dag og fra time til time
-Kan se syner i perioder

Frontotemporal demens
-Ændringer i personlighed, opførsel og sprog
-Situationsfornemmelsen viger eller forsvinder
-Impulsiv og uovervejet adfærd
-Ligegyldighed over for sociale normer og andre mennesker

Kilde: Nationalt videnscenter for Demens

# data[].attributes.body
Depression er en psykisk sygdom, der kendetegnes ved at personen er konstant i dårligt humør (nedtrykt, ked af det), har nedsat lyst og interesse for de generelle fysiske behov (fx. mad, drikke, sex) og generelt ikke har meget energi & er meget træt.

Sygdommen opstår i hjernen, og sker typisk på grund af stress eller andre store omvæltninger i vores hverdag, som vi har svært ved at begribe og håndtere. I visse tilfælde kan en depression føre til selvmordstanker - disse hænger også ofte sammen med en følelse af lavt selvværd og skyldfølelse.

Sygdommen kan vise sig fysisk i form af handlingslammelser, synsforstyrrelser, ændret appetit og træthed.

Der er nogle faktorer der har stor betydning for udviklingen af depression, som ofte har grundlag i:
- Stress
- Misbrug
- Sociale relationer
- Forskellige typer medicin
- Motion (for en positiv udvikling)

Alternative behandlingsformer:

- Lysterapi (Klik her for mere info)

- Naturterapi

- Kropsterapi / zoneterapi

- Akupunktur / Nada

- Mindfulness

- TMS (Klik her)

Kilder:
https://ugeskriftet.dk/videnskab/psykotisk-depression-er-en-alvorlig-tilstand-som-er-underdiagnosticeret
https://grundforloeb2sosu.ibog.gyldendal.dk/?id=403

# data[].attributes.body
Maslows behovspyramide tager udgangspunkt i de forskellige behov alle mennesker. Dette indebærer:
- Fysisk behov
- Sikkerhedsbehov
- Sociale behov
- Præstationsbehov
- Selvrealiseringsbehov

Solvej har som alle behov.
Når vi kigger på hendes fysiske behov, handler om at hun får mad, drikke, kan sove trygt med sin mand og får hendes behov for seksuel aktivitet sammen med sin mand.

Sikkerhedsbehovet for Solvej består i at de har et godt hus, de har bil, hun har en god mand og gode relationer generelt.

Det sociale behov for Solvej bliver dækket af hendes netværk. Solvej og Egon har sammen 4 børn, 10 børnebørn og 3 oldebørn, som de ser ofte. Desværre er deres venner fra ungdommen, døde så det sociale behov dækkes primært af hendes familie.

Præstationsbehovet for Solvej findes i at have et flot hjem, være i ateistkirken og i hendes interesse for at have en flot have der kan vises frem til familien. Solvej har altid været hjemmegående husmor, og derfor findes disse behov i hendes hjem og interesser.

Selvrealiseringsbehovet er normalt højdepunkts oplevelser, men for Solvej er det at have en stabil, aktiv og god hverdag med hendes nærmeste, mens hun kommer i ateistkirken.

# data[].attributes.body
ADL - rask

# data[].attributes.body
ADL - sygdom depression

# data[].attributes.body
Solvej vurderes til at være en 3’er i funktionsevne. Dette er på baggrund af at hun ikke længere deltager aktivt i sin egen hverdag, og kun får gjort tingene hvis hun har støtte i form af hendes mand Egon, der sætter aktiviteterne igang for hende.

# data[].attributes.body
Solvej har igennem en længere periode oplevet at føle sig meget trist.  Hun har ikke det store engagement i hendes hverdag, hendes normale fritidsinteresser og ønsker ikke besøg af familien så ofte som hun plejer at værdsætte.

Hun er meget træt, har minimal energi og meget nedsat appetit. Solvej får konstateret depression, hvilket tager hårdt på hende - og hendes mand.

Solvej har ikke længere motivation eller lyst til at deltage aktivt i hjemmets gøremål, og vil egentlig helst gerne sidde i hendes stol eller ligge i hendes seng. Hun tager tøj på, hvis dette lægges frem og spiser ganske lidt af det mad der gives til hende. Solvej og Egons aktive sexliv er ikke længere aktivt, da Solvej ikke har lyst eller energi til at skulle have den form for samvær med Egon.

På Solvejs gode dage, kan hun sætte sig i haven og kigge. På de dårlige dage ligger hun typisk i sengen, uden nogle former for aktivitet andet end at gå på toilet.

Solvej og Egon har brug for hjælp af SSH / SSA til at støtte dem i hjemmet, da Egon ikke kan varetage alle opgaver omkring Solvej uden selv at blive for overbelastet.

# data[].attributes.body
Vi som SSH/SSA skal være særligt opmærksom på:

adfærds ændringer

humørsvingninger

at Solvej kommer op og får bevæget sig

kost og væske indtag.

Efter hvert besøg dokumenteres det hvordan Solvej har det og om der har være nogle ændringer hos hende.

# data[].attributes.body
K - Vigtigt med en varieret kost, mad er brændstof for kroppen
R - Forringer livskvalitet
A - Et stort alkoholforbrug øger risikoen for en række lidelser
M - Forebygger livsstilssygdomme
S - Langvarig stress svækker immunforsvaret, så man bliver mere modtagelig for infektioner.

# data[].attributes.body
Hos Solvej skal vi være særligt opmærksomme på:

Kost - Solvej skal have rigeligt med mad & drikke, og gerne noget med højt protein/kalorie indhold, da hun i qua af hendes depression har nedsat appetit og ikke indtager så meget mad.

Motion - Solvej skal gerne kunne komme op og gå lidt, for at få noget bevægelse ind i sin hverdag, motion kan have en positiv indvirkning på depressionen.

Søvn - Det er vigtigt at være obs på Solvejs søvnmønster, at hun hverken sover for lidt eller for meget da begge dele kan have en negativ påvirkning på Solvejs depression.

Stress - Stress er ofte en faktor der kan udløse en depression, og det er vigtigt at passe på Solvejs, og lette dagligdagen så hun ikke oplever en stress følelse.

Sol - Som menneske er det vigtigt at få sol, og få D-vitamin derfra. Solvej skal derfor gerne ud, i solen og få noget frisk luft, da denne faktor kan have en positiv indvirkning på hendes depression.

Sociale relationer - Solvej har fornuftige og stabile relationer ift. hendes familie og kirkegængere, men i qua af hendes depression har hun ikke lyst og motivation til at opretholde og pleje relationerne. Her er det vigtigt at både Egon og personale motivere Solvej, til at deltage aktivt i relationerne.

Seksuel sundhed - Solvej og Egon har haft et sundt seksuelt samvær, hvilket heller ikke længere er aktuelt. Det kan have en positiv indvirkning på Solvejs depression, at få gang i det seksuelle samvær.

Sjov -  Humor er en af de ting faktorer der virkelig kan have en positiv påvirkning på depressionen. Det er derfor vigtigt at Solvej oplever humor i sin hverdag, der kan bringe et smil på læberne, og forhåbentligt bringe et grin på banen.

Soignering - Solvej skal støttes til at være velsoigneret, for at bevare en god personlig hygiejne på trods af sygdommen.

# data[].attributes.body
Solvej er en dame på 1.70 cm, og hun vejer 62kg.
Hun har et lavt aktivitetsniveau, i qua af hendes depression.
Vi har derfor sat hendes aktivitetsniveau til at være 1.4

Udregningen for energibehov
62 * 100 = 6.200
6200 * 1.4 = 8.680 KJ.
8.680 / 4.2 = 2067 Kcal i døgnet.

# data[].attributes.body
Solvejs kost på 1 dag, måltidssammensætninger, anretninger + billeder. Opdel i protein, kulhydrat og fedt.

Solvejs daglige måltider inden sygdomsforløb:
Morgenmad: Blødkogt æg, 1 helt stykke rugbrød med smør, ost og marmelade
Formiddag: Müsli med mælk
Frokost: 1 helt stykke rugbrød - pålæg varierer. Pynt i form af grønt.
Eftermiddag: 2 kopper kaffe med en småkage/kage til
Aftensmad: 2-3 kartofler, et stykke kød, sovs og grøntsager

Solvejs daglige måltider som tilbydes under sygdomsforløb:

Morgenmad: Blødkogt æg, en halv bolle med smør, ost og marmelade. Hertil en halv protein/batmand drik.

Formiddag: Youghurt m. müsli, samt 1 frugt (banan fx.)

Frokost: 1 stk. rugbrød med smør, pålæg/1 spejlæg og avocado.
Saft og vand

Eftermiddag:  Kaffe, en halv proteindrik & kage.

Aften: Grøntsager, kød, stivelse (ris, kartofler, pasta) og sovs.

Sen aften: En halv bolle m. smør og marmelade / honning, 2-3 små kager og en kop kaffe m. fløde

# data[].attributes.attachment_caption
Forskellen på anretning på en alm. tallerken og en dessert tallerken.

# data[].attributes.body
Det er godt at anrette maden på en dessert tallerken ved personer som er småtspisende. Dette gør at det virker mere overskueligt at gå i gang med at indtage.
Det er også godt at tænke på at maden ser indbydende ud, så får man mere lyst til at spise det der serveres.

# data[].attributes.body
https://mm.tt/map/2725647909?t=1B2rXn7Lvv

# data[].attributes.body
Tre tricks der virker:

1. Varm op

2. Køl af

3. Spred ikke bakterier og virus

Vask hænder:

Før du begynder at lave mad

Efter toiletbesøg

Når du har hostet, nyst eller pillet næse

Når du har rørt ved råt kød, fjerkræ og fisk og grønsager med jord på

Når du har rørt ved dyr

Inden måltidet indtages

Skift karklud tit
Brug ikke det samme spækbræt til grønt og kød
Brug ikke samme spækbræt til råt kød og ikke råt kød

Kilde: fødevarestyrelsen.dk

# data[].attributes.body
K - Kendskab til borgerens livshistorie
O - Observation af borgerens dagligdag og livsstil
S - Samtale med borgeren om forslag til aktiviteter
M - Motivation
O - Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten

Man kan igangsætte sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter sammen med en borger ud fra KOSMO modellen.
Der tages udgangspunkt i borgeren, og at borgeren involveres mest muligt i arbejdet.

Det er vigtigt at aktiviteterne er med til at give borgeren livskvalitet og vælvære.
Det er borgeren som er expert i sit eget liv som ved bedst hvad der bidrager til hvad der giver livskvalitet og vælvære

# data[].attributes.body
En behandlingsform mod vinterdepression, hvor man sidder foran en specialkonstrueret lysterapilampe i et vist antal timer om dagen

Ved lysterapi øges mængden af serotonin, et signalstof i hjernen der bl.a. regulerer vores lykkefølelse

Lyset fra lamperne påvirker en særlig type celler i øjet, til at sende en besked op til hjernen om at producere mere af serotonin, som giver os mennesker en form for lykkefølelse i hjernen.

Kilde: Netdoktor.dk

# data[].attributes.headline
Hvad er formålet med at anvende KOSMO modellen?

# data[].attributes.subject
Hvad er formålet med at anvende KOSMO modellen?

# data[].attributes.body
Overordnet er målet, at borgeren oplever sundhed, livskvalitet og velvære.
Det kan fx være ved at få mulighed for at besøge familie og venner, ved at lære et nyt kortspil eller at bruge en computer, eller ved at opleve at kunne klare noget selv, som man tidligere havde brug for hjælp til.

Det er som udgangspunkt borgeren, der bestemmer målet. Som fagperson har du dog også en rolle i at støtte borgeren her, da du har en faglig viden om sundhed, som borgeren kan have gavn af.

For at gøre det tydeligt, hvilket formål en aktivitet har, giver det god mening at opdele aktiviteterne i fysiske, psykiske og sociale aktiviteter. I praksis vil der dog ikke være denne skarpe opdeling, fordi en aktivitet oftest indeholder elementer fra alle tre grupper.

Kilde: sosu bogen

# data[].attributes.body
Efter en samtale med Solvej, hvor hun er i bedring efter et forløb med lysterapi. Laves en aktivitet 2 gange om ugen med Solvej og Egon, hvor Solvej har en musikvest på. Solvej og Egon har tidligere gået til pardans, der var en stor del af deres hverdag og gav parret livskvalitet. Det er forbundet med mange gode og dejlige minder.
Efter nogle gange observerer fagpersonen at Solvej er i bedring. Hun virker gladere og lyser helt op når vesten tages frem. Solvej er også blevet mere snakkesalig.

# data[].attributes.body
Anvendelighed, hvem kan bruge lysterapi:
-Borgere med depression, herunder vinter depression og fødsels depression
-Borgere med en psykisk sygdom

Værdi (selvhjulpenhed, etik og livskvalitet):
- Borgeren vil igennem lysterapi kunne få højnet livskvaliteten, da det skulle stabilisere døgnrytmen, give mere energi samt få serotonin niveauet i hjernen til at stige.

Når borgeren får mere energi og en forhåbentligt stabil døgnrytme, vil det også påvirke borgerens humør og evt. lyst til aktiviteter. Dette kan også styrke selvhjulpenhed, hvis terapien giver Solvej lyst til at være aktiv uden at hun skal guides og støttes. Det formodes derfor også at det vil påvirke Solvej positivt, at få lysterapi.

Kilde: https://depressionsforeningen.dk/kan-lysterapi-goere-en-forskel/?gclid=CjwKCAjwjMiiBhA4EiwAZe6jQ1lEOO027uI6oKUtGRGAcFRIG39WkcvESNq_LxThKTwDX2_JONGGthoCZI8QAvD_BwE

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
DepressionsForeningen | Hjælp mod Depression og Bipolar lidelse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juletiden er hjerternes fest, fyldt med glæde og varme - men desværre ikke for alle. I denne mørke tid, hvor mange nærmest ikke ser dagens lys på grund af deres arbejdstider, kan vinterdepression nemt komme snigende. Ifølge Netdoktor.dk lider cirka 5 procent af danskerne årligt af vinterdepression i forskellig grad. Men når vintermørket trænger sig på, og de første tegn på depression viser sig, kan lysterapi så gøre en positiv forskel?

Hvordan er det nu, det virker?

Ifølge overlæge og dr.med. Klaus Martiny ved Psykiatrisk Center København, der har skrevet speciale i effekten af lysterapi mod vinterdepression, er det veldokumenteret, at lysterapilamper har en klar effekt mod vinterdepressioner. Lysterapi virker ved at stabilisere døgnrytmen, give mere energi og få niveauet af serotonin i hjernen til at stige. Så der er altså tale om en tretrinsraket af gode virkninger.

Når ens døgnrytme stabiliseres, kommer man til at sove bedre, og det giver i sig selv mere energi. Lyset giver også en særlig type celler inde i øjet besked til hjernen om at producere mere serotonin, der skaber en form for lykkefølelse i vores hjerner. På det punkt minder det meget om den medicin, læger udskriver til mennesker med depression, som også øger produktionen af serotonin.

"Derfor bruger man også lysterapi til at forstærke virkningen af medicinen, som deprimerede patienter tager", forklarer Martiny. Samlet set vurderer man, at lysterapi virker for 60-90% af folk med vinterdepression (Gerlach, 2014).

Hvad skal du være opmærksom på?

De fleste ved godt, at det ikke er nok at købe en ekstra lang lyskæde til julebelysningen for at få den positive effekt. Men når og hvis man har besluttet at købe en lysterapilampe, hvad skal man så være opmærksom på?

For det første skal den give 10.000 lux i en afstand mellem 30 og 60 cm, fortæller Klaus Martiny til DepressionsForeningen.

For det andet skal man tænke over, at det er lettest at tage lys fra en stor lysskærm. Så pas på med at købe for lille en lampe, selvom den måske er mere praktisk. For det tredje skal man sikre sig, at lysterapilampen har en skærm, som filtrerer det ultraviolette lys væk, for kraftig UV-stråling kan være skadeligt for øjnene.

Generelt anbefales det, at man tager 30-60 minutters lysterapi ad gangen, og at man undgår at se direkte ind i lampen. Man kan med fordel læse foran lampen, så lyset reflekteres op fra bordet. Det er bedst at bruge lysterapi om morgenen, for hvis man tager det om aftenen, risikerer man ikke at kunne sove.

Sidste nyt fra lysterapifronten

Det viser sig, at lysbehandling også virker mod almindelig ikke-sæsonafhængig depression og formentlig også på vanskelig behandlelig depression, siger Klaus Martiny. Derudover arbejder nogle forskere med at indbygge lysterapien i bygninger med såkaldt dynamisk lys, der skifter farve og intensitet gennem døgnet. I DepressionsForeningen modtager vi også ofte spørgsmål om både lysbriller og lysterapi gennem ørene. Vi skal ikke lægge skjul på, at vi synes, at ideen om lysterapi gennem ørerne virker lidt absurd og spurgte derfor Martiny, om der er noget belæg for, at det skulle virke. Nej, var hans klokkeklare svar. Der er ikke videnskabeligt belæg for, at lysterapi gennem ørerne virker, hvorimod lysterapi gennem briller måske virker, men der mangler flere undersøgelser for at afklare dette.

Inden du går i gang - besøg din læge

Mærker du tegn på depression, er det vigtigt først at kontakte egen læge, før du kaster dig ud i lysterapi. Der kan være flere grunde til, at man får vinterdepression, og det er vigtigt at få drøftet det både med dem omkring dig og især din læge. Så spar pengene på lampen, indtil du har fået det anbefalet af din læge.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan lysterapi gøre en forskel? - DepressionsForeningen | Hjælp mod Depression og Bipolar lidelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Juletiden er hjerternes fest, fyldt med glæde og varme - men desværre ikke for alle. I denne mørke tid, hvor mange nærmest ikke ser dagens lys på grund af deres arbejdstider, kan vinterdepression nemt komme snigende. Ifølge Netdoktor.dk lider cirka 5 procent af danskerne årligt af vinterdepression i forskellig grad.

# data[].attributes.body
Personale (Motivation, holdninger og arbejdsmiljø):
Personalet er meget motiveret for at bruge lysterapi ved borgeren, det er med til at hjælpe borgeren med at blive rask igen. Som letter arbejdspresset ved medarbejderne fordi Solvej får det bedre og bedre og dermed bliver mere selvhjulpen igen. Holdningen blandt medarbejderne er derfor at dette er en velfærdsteknologi der giver god mening er værdi for både borger og personalet.

Ledelse (Holding, strategi, Kultur, værdi, parathed):
Ledelsen er generelt også glade for beslutningen om at borgeren skal have lysterapi (og musikvest). Ledelsen ved godt, at disse hjælpemidler kan gøre at borgeren hurtigere kan klare sig selv igen, og derfor er disse hjælpemidler godt givet ud. Ledelsen har en generel holdning om at borgerne skal have høj livskvalitet, være selvhjulpen og har en rehabiliterende tilgang hvor borgeren kun skal hjælpes med de ting de ikke kan klare selv.

# data[].attributes.body
Drejebog

Første morgenbesøg:

Intro: Julie:
Vi møder Solvej på 91, der er blevet syg med en depression. Depression er så svær, at Solvej er blevet visiteret til et rehabiliteringsforløb på 12 uger. Klokken er 8.00 om morgenen, hvor vores SSA og elev kommer på morgenbesøg. Inden vores SSA og elev ankommer, er lysterapien gået i gang ved hjælp af timer kl. 7.30.

SOSU: Maria Sosu´en går ned i knæ og siger godmorgen til Solvej (ergonomisk)

ELEV: Jimmi: Skal spørge indtil: Lysterapi, rehabilitering

SOLVEJ: Louise (gider ikke udtryk, langsom, kan ikke se et formål med det)

EGON: Karina (Hjælper med at få Solvej ud af fjerene)

Start fra hoveddøren.

Lysterapi (har været tændt med timer i ca. 30 min) er ved at slukke ved Solvejs seng

Få Solvej op af sengen

Guides på toilet, etagevask(?) og tandbørstning

Tøj lægges klar - Solvej guides til at tage tøj på

Morgenmad gøres klar

Fagudtryk: Rehabiliteringsforløb, selvhjulpenhed, motivation, visitation

Formiddagsbesøg - 4 uger senere:

Rehabilitering/sundhedsfremme:

Musikvesten sættes på Solvej. Solvej og Egon opmuntres til at danse.
Solvej og Egon danser en dans med guidning fra SSA og elev

Intro: Maria Der er nu gået 4 uger i Solvejs Rehabiliteringsforløb. Lysterapien virker så Solvej er begyndt at få energien tilbage, for at få lidt bevægelse inddraget i Solvejs hverdag, har vi valgt at bruge danse vesten, fordi Solvej og Egon holder meget af at danse.

SOSU: Julie
ELEV: Louise (få forklaret hvad formålet er med musikvesten)
SOLVEJ: Karina
EGON: Jimmi

Fagudtryk: Revurdering, sundhedsfremmende

Aftenbesøg - 4 uger senere:
Intro: Louise

Efter yderligere 4 uger hvor Solvej har brugt musikvesten, har Solvej fået livskvaliteten tilbage, hun er blevet mere selvhjulpen, og kan klare sig selv igen.

SOSU: Karina (Snakke om at dette er sidste besøg. Minde Solvej om at det stadig er vigtigt at få rørt sig, drukket og spist.)
SOLVEJ: Julie

Outtro: Jimmi: Det 12 uger planlagte rehabiliteringsforløb afsluttes. Solvej er blevet revurderet og mestrer igen sin egen dagligdag. Besøgene afsluttes derfor hos Solvej efter samtale mellem Solvej og det tværfaglige team. Solvej og Egon har fået deres døgnrytme igen og klarer sig efterfølgende uden hjælp.