# data[].attributes.headline
01/04/1933 חרם על עסקים יהודיים

# data[].attributes.subject
01/04/1933 חרם על עסקים יהודיים

# data[].attributes.body
הוכרז חרם על עסקים בבעלות יהודית. החרם נועד להתחיל בשבת, 1 באפריל, בשעה 10:30 בבוקר, בכל רחבי גרמניה, מהערים הגדולות ועד כפרים קטנים. משמרות של נאצים במדים, חלקם חמושים ברובים, יעמדו לפני כל חנות, עסק או משרד בבעלות יהודים, וימנעו מלקוחות או מקונים להיכנס. במקביל ייסעו מכוניות ברחובות וישמיעו סיסמאות נגד הקנייה מיהודים. החרם היה הפעולה הראשונה נגד יהדות גרמניה לאחר השתלטות הנאצים על השלטון. החרם היה התחלתה של מדיניות שתצבור תנופה, מדיניות של סילוק היהודים מהחיים הכלכליים והעסקיים ותחתור תחת בסיס קיומם הכלכלי של יהודי גרמניה. בניגוד לתכניות המקוריות, החרם הרשמי הופסק לאחר יום אחד בלבד. למרות סופו המוצהר של החרם, פעילויות חרם בלתי רשמיות, ביוזמות מקומיות, המשיכו ברחבי גרמניה בהיקף קטן יותר.

# data[].attributes.headline
25/04/1933 הגבלת שיעור התלמידים היהודים בבתי הספר

# data[].attributes.subject
25/04/1933 הגבלת שיעור התלמידים היהודים בבתי הספר

# data[].attributes.body
החוק נגד ציפוף בתי ספר גרמניים ומוסדות להשכלה גבוהה קבע ליהודים מכסה של 1.5% מכלל הנרשמים לבתי ספר תיכוניים ולאוניברסיטאות, וכן עד 5% מכלל הנרשמים לכל בית ספר ספציפי. כיוון שחל חוק חינוך חובה, לא הוגבלה הרשמתם של יהודים לבתי ספר יסודיים, לעת עתה. עם זאת, בהדרגה עברו יהודים מרצונם למוסדות חינוך בהם התחנכו יהודים בלבד. ב-1938 נאסר על היהודים באופן מוחלט ללמוד במוסדות לימוד כלליים. בסתיו 1941 נסגרו בתי הספר היהודיים בצו מנהלי.

# data[].attributes.headline
חוקי נירנברג, ספטמבר 1935

# data[].attributes.subject
חוקי נירנברג, ספטמבר 1935

# data[].attributes.body
חוקי נירנברג, ספטמבר 1935: בחוקי נירנברג שני חוקים מרכזיים-
1.חוק אזרחות הרייך- החוק קבע שאזרחות הרייך תוענק רק לבעלי דם גרמני או דם קרוב לו המוכיחים נאמנות לשלטון הנאצי, ורק אלה יהיו בעלי זכויות פוליטיות מלאות. כתוצאה מחוק זה הפכו היהודים בגרמניה לנתינים חסרי כל זכות פוליטית ומשפטית. חוק זה ביטל באופן רשמי את האמנציפציה שהשיגו היהודים בגרמניה בשנת 1871.
2.חוק להגנת הדם הגרמני והכבוד הגרמני - חוק זה קבע כמה איסורים שהופנו כלפי היהודים כגון:
א) איסור נישואים בין יהודים ובין נתיני המדינה בעלי דם גרמני, או דם קרוב לו. נישואים שנערכו מחוץ לגרמניה לעקיפת חוק זה בטלים.
ב) איסור קיום יחסי מין בין יהודים ובין נתיני המדינה בעלי דם גרמני או דם קרוב לו.
ג) איסור העסקת עוזרות בית אריות מתחת לגיל 45 על ידי יהודים.
ד) איסור להניף את דגל הרייך או להשתמש בצבעי הדגל של הרייך הגרמני ליהודים, מותר ליהודים להשתמש אך ורק בצבעים יהודיים. העוברים על החוקים צפויים לקנסות ולעונשי מאסר.
חוק זה הוביל משפחות רבות שבהן התקיימו נישואי תערובת להיפרד, ואלה שלא נפרדו חיו בצל פחד וחשש קבוע.
בנובמבר 1935 יצאה תקנה והוספה לחוק אזרחות הרייך הקובע מי הוא יהודי. ההגדרה קבעה כי יהודי הוא מי שמוצאו לשלושה סבים לפחות, שהם יהודים שלמים לפי גזעם (בעל דם ארי טהור היא מי ששלושה דורות אחורה אין לו קשר ליהודים).
משמעות חוקי נירנברג:
1 .נתינת מסגרת חוקית למדיניות הנאצית האנטי-יהודית כבסיס לרדיפתם ונישולם של היהודים מחיי הכלכלה והחברה הגרמנית.
2.שלילת הזכויות האזרחיות של כל יהודי גרמניה.
3.הגדרת היהודים כגזע בעל דם שונה. ההגדרה שמנעה למעשה מהיהודים להיות חלק מהחברה הגרמנית.
4 .נשללה מהיהודים כל הגנה והם אינם יכולים לפנות לבתי המשפט הגרמני. 5 .פעילות גלויה של המשטר הנאצי ללא חשש מתגובות העולם החופשי, היטלר העריך נכון כי העולם לא יגיב לפעולות אלה נגד היהודים.
6.חוקי נירנברג נתנו גיבוי חוקי להפרדת היהודים (מקור לחץ להגירתם מגרמניה).

# data[].attributes.headline
ביסוס המשטר הנאצי 1938

# data[].attributes.subject
ביסוס המשטר הנאצי 1938

# data[].attributes.body
החל משנת 1938 ,היהודים סבלו גם מאלימות פיזית רבה, מעצרים ושליחה למחנות ריכוז. בתחום החברתי – תרבותי היהודים נמחקו מתחומים אלה על ידי מספר צווים, חוקים ופעולות: היהודים הוכרחו להוסיף לשמותיהם את השמות "ישראל" ו"שרה" ולסמן את דרכונם באות (jude(J . o , על היהודים נאסר להיכנס למופעי תרבות ולגנים ציבוריים. יהודים נשלחו למחנות ריכוז בשל יהדותם. ניהול ה"בעיה היהודית" הופקד בידי ה - SS. o מעמדן המשפטי-חוקי של הקהילות היהודיות כרשויות ציבור מוכרות בוטל ויחד איתן הזכאות לתמיכה כספית ופטור ממס. על היהודים נאסר להשתמש בדואר. מטרות צעדים אלה היו להפריד את היהודים סופית מהחברה הגרמנית, לבודדם, להשפילם ולדחוק בהם לעזוב את גרמניה.

# data[].attributes.headline
ליל הבדולח 1938

# data[].attributes.subject
ליל הבדולח 1938

# data[].attributes.body
בלילה שבין ה-9 ל-10 בנובמבר 1938 התחוללו פרעות "ליל הבדולח"  שכללו פגיעות ביהודים וסמליהם ובוצעו ע"י ה-ס.א. והבריונים שלהם (הימלר מנע מה-ס.ס. להשתתף בזה). במהלך ליל הבדולח עשרות מבנים של יהודים הושמדו ביניהם: בתי כנסת, דירות וחנויות, וחלונות הראווה נופצו (מכאן השם "ליל הבדולח"). 91 יהודים נהרגו ואלפים נעצרו ונשלחו למחנות.

לפוגרום ליל הבדולח היו 4 מטרות:
1. ללבות את הזעם נגד היהודים.
2. להרחיק את היהודים מהתחומים הכלכליים שעסקו בהם.
3. להעשיר את קופת המדינה.
4. להאיץ את קצב ההגירה שלהם.