# data[].attributes.headline
Millal peaksid arsti poole pöörduma?                           • Väga harva märkavad inimesed ise, et neil on kõrge vererõhk. Sümptomid ilmnevad alles siis, kui vererõhk on väga kõrgele tõusnud.                              • Peaksid laskma vererõhku arsti juures mõõta, nt mõnel muul põhjusel arsti juures käies.                      • Kui sinu vererõhk on normaalne, piisab selle kontrollimisest mõne aasta tagant.                            • Kui su vererõhk on normaalse ja kõrge piiril, peaksid arstiga kokku leppima, millal uuesti kontrolli tulla. 

# data[].attributes.subject
Millal peaksid arsti poole pöörduma?                           • Väga harva märkavad inimesed ise, et neil on kõrge vererõhk. Sümptomid ilmnevad alles siis, kui vererõhk on väga kõrgele tõusnud.                              • Peaksid laskma vererõhku arsti juures mõõta, nt mõnel muul põhjusel arsti juures käies.                      • Kui sinu vererõhk on normaalne, piisab selle kontrollimisest mõne aasta tagant.                            • Kui su vererõhk on normaalse ja kõrge piiril, peaksid arstiga kokku leppima, millal uuesti kontrolli tulla. 

# data[].attributes.headline
Kõrgvererõhktõve põhjus ei ole umbes 95%-l juhtudest teada.

# data[].attributes.subject
Kõrgvererõhktõve põhjus ei ole umbes 95%-l juhtudest teada.

# data[].attributes.headline
Kui kõrge vererõhk püsib kaua, muutuvad organite kahjustused pöördumatuks. Kõrge vererõhuga võib aterosklerootilisi muutusi tekkida kõigis elutähtsate organite (aju, süda, neerud) arterites.

# data[].attributes.subject
Kui kõrge vererõhk püsib kaua, muutuvad organite kahjustused pöördumatuks. Kõrge vererõhuga võib aterosklerootilisi muutusi tekkida kõigis elutähtsate organite (aju, süda, neerud) arterites.

# data[].attributes.headline
Mida vanemaks inimene saab, seda suurem on tõenäosus kõrgvererõhktõve tekkeks. Kõrgvererõhktõbi esineb rohkem kui 60%-l Eesti eakatest inimestest

# data[].attributes.subject
Mida vanemaks inimene saab, seda suurem on tõenäosus kõrgvererõhktõve tekkeks. Kõrgvererõhktõbi esineb rohkem kui 60%-l Eesti eakatest inimestest

# data[].attributes.headline
Kõrge vererõhk tekib siis, kui süda peab rakendama suuremat jõudu vere surumiseks läbi ahenenud veresoonte, et varustada kudesid eluks vajaliku hapnikuga.

# data[].attributes.subject
Kõrge vererõhk tekib siis, kui süda peab rakendama suuremat jõudu vere surumiseks läbi ahenenud veresoonte, et varustada kudesid eluks vajaliku hapnikuga.

# data[].attributes.headline
Mõjutatavad riskifaktorid on:                               •liigne kehakaal, eelkõige suurenenud vööümbermõõt                                 •tasakaalustamata toitumine              •düslipideemia ehk vererasvade häirunud tasakaal •stress ja vaimne pinge                                      •vähene kehaline koormus                                    •liigne alkoholi tarvitamine                     •suitsetamine    

# data[].attributes.subject
Mõjutatavad riskifaktorid on:                               •liigne kehakaal, eelkõige suurenenud vööümbermõõt                                 •tasakaalustamata toitumine              •düslipideemia ehk vererasvade häirunud tasakaal •stress ja vaimne pinge                                      •vähene kehaline koormus                                    •liigne alkoholi tarvitamine                     •suitsetamine    