# data[].attributes.body
Hrvatska je proglasila neovisnost 25. lipnja 1991., a nakon agresije i Domovinskog rata (1991.–1995.) postala je međunarodno priznata i potpuno samostalna država.

Članica je Ujedinjenih naroda od 1992., NATO-a od 2009., a Europske unije od 2013. godine. Danas je parlamentarna demokracija koja se razvija unatoč izazovima poput iseljavanja i gospodarskih razlika.

# data[].attributes.headline
Slom komunizma u Jugoslaviji i stvaranje  samostalne Republike Hrvatske 

# data[].attributes.subject
Slom komunizma u Jugoslaviji i stvaranje  samostalne Republike Hrvatske 

# data[].attributes.body
Krajem 1980-ih komunizam je počeo slabiti u cijeloj Istočnoj Europi, pa tako i u Jugoslaviji. Nakon smrti predsjednika Josipa Broza Tita 1980., jugoslavenska država počela se raspadati zbog sve većih političkih i nacionalnih napetosti. Ekonomska kriza, nezadovoljstvo centraliziranim sustavom i želja naroda za demokracijom dodatno su pogoršali situaciju.

U Hrvatskoj su 1990. održani prvi višestranački izbori na kojima je pobijedila Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) predvođena Franjom Tuđmanom. Time je počeo prijelaz iz jednopartijskog komunističkog sustava u demokraciju.

Hrvatski sabor je 25. lipnja 1991. proglasio neovisnost, a nakon kratkog moratorija, 8. listopada iste godine Hrvatska je potpuno raskinula veze s Jugoslavijom. Slijedio je Domovinski rat protiv srpskih pobunjenika i JNA, koji je trajao do 1995. godine.

Nakon rata, Hrvatska je izgradila svoje institucije, postala međunarodno priznata i krenula putem europskih integracija. Danas je neovisna demokratska država i članica Europske unije i NATO-a.

# data[].attributes.headline
Prvi sukobi, Domovinski rat 1991. godine

# data[].attributes.subject
Prvi sukobi, Domovinski rat 1991. godine

# data[].attributes.body
Domovinski rat započeo je 1991. godine nakon što je Hrvatska proglasila neovisnost od Jugoslavije. Prvi ozbiljniji oružani sukobi dogodili su se u ožujku 1991. kod Pakraca, gdje su srpski pobunjenici pokušali preuzeti vlast, a hrvatska policija to spriječila. Ubrzo nakon toga došlo je do oružanog sukoba u Borovu Selu početkom svibnja, kada je ubijeno 12 hrvatskih policajaca – što je duboko potreslo cijelu zemlju.

Napetosti su se nastavile širiti, a Jugoslavenska narodna armija (JNA) stala je na stranu srpskih pobunjenika. Tijekom ljeta i jeseni 1991. počeli su masovni napadi na hrvatske gradove – posebno su stradali Vukovar, koji je bio opsjednut i razoren, te Dubrovnik koji je bio pod napadima i opsadom.

U tim prvim mjesecima rata Hrvatska je bila slabo naoružana i nepripremljena, ali se počela organizirati i stvarati vlastitu vojsku – Zbor narodne garde, preteču Hrvatske vojske.

# data[].attributes.body
Hrvatski je sabor, 8. listopada 1991. godine donio odluku o raskidu državno- pravnih veza s ostalim republikama i pokrajinama SFRJ-a. Tim je činom Hrvatska konačno istupila iz Jugoslavije i postala neovisna država. Neovisnost su proglasile i Slovenija, Bosna i Hercegovina i Makedonija, dok je Crna Gora ostala u državnoj zajednici sa Srbijom. Republika Hrvatska priznata je u svojim republičkim granicama, dakle uključujući i tada okupirano područje Republike Srpske Krajine.

# data[].attributes.headline
Oslobodilačke operacije 1995. godine i kraj rata

# data[].attributes.subject
Oslobodilačke operacije 1995. godine i kraj rata

# data[].attributes.body
Godina 1995. bila je ključna za završetak Domovinskog rata. Tada je Hrvatska vojska provela niz uspješnih oslobodilačkih operacija kojima je vraćen velik dio okupiranog teritorija.

U svibnju 1995. provedena je operacija „Bljesak“, kojom je u samo 32 sata oslobođena zapadna Slavonija. To je bila prva velika i brza pobjeda Hrvatske vojske i pokazala je visoku spremnost i organiziranost.

Najvažnija vojna operacija bila je „Oluja“, započeta 4. kolovoza 1995. Tijekom četiri dana oslobođeno je oko 10.400 km² teritorija pod srpskom okupacijom, uključujući Knin, glavno uporište tzv. Republike Srpske Krajine. Operacija „Oluja“ bila je odlučujuća za konačnu pobjedu Hrvatske u ratu.

Nakon toga, krajem iste godine, potpisan je Daytonski sporazum, kojim je završen rat u Bosni i Hercegovini te je potvrđena teritorijalna cjelovitost Republike Hrvatske.

Domovinski rat službeno je završio 1998. godine mirnom reintegracijom hrvatskog Podunavlja, čime je cijeli državni teritorij vraćen pod hrvatsku vlast bez daljnjih sukoba.

# data[].attributes.headline
Stradanja stanovništva i ratna razaranja tijekom Domovinskog rata (Vukovar)

# data[].attributes.subject
Stradanja stanovništva i ratna razaranja tijekom Domovinskog rata (Vukovar)

# data[].attributes.body
Tijekom Domovinskog rata (1991. – 1995.) hrvatsko stanovništvo doživjelo je velika stradanja, a brojni gradovi i sela bili su teško razarani. Jedan od simbola tih patnji je Vukovar, grad na istoku Hrvatske koji je 1991. godine pretrpio jednu od najtežih opsada i razaranja u Europi nakon Drugog svjetskog rata.

Opsada Vukovara započela je u kolovozu 1991. i trajala gotovo tri mjeseca. Grad su branili slabo naoružani branitelji, među kojima su bili vojnici, policajci i civili. Unatoč velikoj nadmoći JNA i srpskih paravojnih snaga, grad se hrabro branio sve do 18. studenoga 1991., kada je pao.

Tijekom opsade i nakon pada grada:

Ubijene su tisuće civila i branitelja, a mnogi su odvedeni u logore.

Dogodio se masakr na Ovčari, gdje je pogubljeno više od 200 ranjenika i civila odvedenih iz vukovarske bolnice.

Grad je gotovo potpuno razoren, uključujući domove, škole, bolnice, crkve i kulturne spomenike.

Deseci tisuća ljudi su prognani iz svojih domova, a mnogi su i dalje nestali.

Vukovar je postao simbol otpora, stradanja i žrtve hrvatskog naroda. Njegova obnova i sjećanje na žrtve ostali su trajni dio hrvatskog identiteta i povijesti.