# data[].attributes.body
Hrvatska je proglasila neovisnost od Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije 25. lipnja 1991. godine.Većina europskih zemalja priznala je Hrvatsku početkom 1992., a članica Ujedinjenih naroda postala je 22. svibnja 1992. Nezavisnost je pratila oružana agresija i rat koji je trajao od 1991. do 1995. godine. Završio je mirnom reintegracijom hrvatskog Podunavlja.

# data[].attributes.body
Prvi višestranački izbori održani su u travnju i svibnju 1990. godine, u dva kruga (22. travnja i 6. svibnja). Glavni sudionici bili su. HDZ (na čelu s Franjom Tuđmanom), SKH-SDP i HSLS. Pobijedio je HDZ i formirao prvu demokratski izabranu vladu. Predsjednik Republike je bio Franjo Tuđman.

# data[].attributes.body
Napetosti su rasle nakon proglašenja neovisnosti Hrvatske 25. lipnja 1991. prvi oružani sukobi počeli su već u proljeće 1991., a ozbiljniji sukobi započinju u ljeto te godine (npr. napad na policijsku postaju u Borovu Selu 2. svibnja 1991. Jugoslavenska narodna armija (JNA) i srpske paravojne snage započinju oružanu agresiju na Hrvatsku. Bitka u Vukovaru je jedna od najtežih bitaka, trajala od kolovoza do studenoga 1991., sada je jedna bitka koju mnogi pamte kao simbol Hrvatske. Hrvatska vojska i policija su se borile protiv JNA i srpskih paravojnih snaga koje su željele stvoriti "Veliku Srbiju".

# data[].attributes.attachment_caption
golubica koja označava masovnu grobnicu (Ovčaru)

# data[].attributes.body
Opsada grada je trajala gotovo 3 mjeseca (od kolovoza do studenoga 1991.). Hrvatski branitelji su se hrabro odupirali puno moćnijim snagama JNA i srpskim paravojnim postrojbama. Grad je gotovo potpuno uništen zbog čega je smatran kao simbol otpora i stradanja. Vukovar je pao 18. studenoga 1991. nakon višemjesečnih borbi i opsade.

Ovčara je farma južno od Vukovara. 20. studenoga 1991., dva dana nakon pada grada. Ubijeno je oko 260 ranjenika, civila i zarobljenih branitelja iz vukovarske bolnice.

Taj su zločin počinile srpske paravojne snage uz sudjelovanje JNA. Ubojstva su kasnije gledana kao ratni zločin. Neki počinitelji su osuđeni u Haagu i domaćim sudovima.

video Vukovara nakon pada: https://youtu.be/rhxg_GTYWFY

# data[].attributes.body
Operacija je započela 22. siječnja 1993. godine. Cilj je bio osloboditi strateški važno područje u sjevernoj Dalmaciji. Operacija je bila važna zbog ponovnog uspostavljanja kopnene veze između sjevera i juga Hrvatske. Hrvatska vojska i specijalne policijske postrojbe su bile u operaciji. Bila je to brza i uspješna operacija u kojoj su oslobođena brojna naselja, uključujući zračnu luku Zemunik. S obje strane bilo je ljudskih žrtava, uključujući i civile.

# data[].attributes.attachment_caption
pobunjeni srbi postavljaju barikade na hrvatskim cestama

# data[].attributes.body
Počela je u Kolovozu 1990. godine.

na području Knina i dijelova Like, Korduna i Banovine. Pobunjeni Srbi postavljaju balvane i barikade na cestama žele spriječiti vlasti Republike Hrvatske da uspostave kontrolu nad tim područjima.

Pobunjeni Srbi su htjeli očuvati povezanost sa Srbijom i protivili su se neovisnosti Hrvatske. Pobunu su logistički i politički podržavali JNA i vlasti u Beogradu. Označava početak oružane pobune i uvod u Domovinski rat.

# data[].attributes.body
Josip Broz Tito preminuo je 4. svibnja 1980. godine. Preminuo je u Kliničkom centru u Ljubljani, tadašnjoj Socijalističkoj Republici Sloveniji. Tito je preminuo nakon dugotrajne bolesti, uključujući probleme s cirkulacijom; početkom 1980. amputirana mu je lijeva noga zbog gangrene. U trenutku smrti imao je 87 godina. U SFRJ-u je proglašena sedmodnevna nacionalna žalost. Pogreb Josipa Broza Tita održan je 8. svibnja 1980. u Beogradu, u Kući cvijeća, gdje je i sahranjen. Na sahrani je sudjelovalo više od 200 delegacija iz 127 zemalja, što je činilo jedan od najvećih skupova državnika 20. stoljeća. Titova smrt označila je početak političkih i ekonomskih nestabilnosti koje su na kraju dovele do raspada Jugoslavije početkom 1990-ih.

# data[].attributes.headline
Priznanje Republike Hrvatske kao neovisne države. UNPROFOR

# data[].attributes.subject
Priznanje Republike Hrvatske kao neovisne države. UNPROFOR

# data[].attributes.body
Republika Hrvatska je međunarodno priznata 15. siječnja 1992. godine od strane većine članica Europske zajednice (današnje Europske unije). Njemačka i Vatikan priznali su Hrvatsku nešto ranije (Vatikan 13. siječnja, Njemačka 15. siječnja 1992.). Hrvatska je primljena u Ujedinjene narode 22. svibnja 1992. godine.

UNPROFOR (United Nations Protection Force):

UNPROFOR je uspostavljen rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 743, 21. veljače 1992.Cilj misije bio je osiguranje mira i zaštita civilnog stanovništva u ratom pogođenim područjima Hrvatske, te kasnije i u BiH. UNPROFOR je započeo raspoređivanje u Hrvatskoj u ožujku 1992., posebno u tzv. zaštićenim zonama (UNPA – United Nations Protected Areas). Misija je bila često kritizirana zbog ograničenih ovlasti i neučinkovitosti u sprječavanju sukoba i etničkog čišćenja.

# data[].attributes.body
Datum operacije: 4. – 7. kolovoza 1995.

Cilj je bio oslobađanje okupiranih područja u središnjoj i južnoj Hrvatskoj, posebno Knina i većeg dijela tzv. Republike Srpske Krajine (RSK). Hrvatska vojska i specijalne postrojbe Ministarstva unutarnjih poslova (MUP), uz podršku Hrvatskog vijeća obrane (HVO) u BiH. Brza i odlučujuća pobjeda Hrvatske; oslobođeno oko 10.400 km² (18% teritorija RH). Glavni grad RSK, Knin, oslobođen je 5. kolovoza – datum koji se danas obilježava kao Dan pobjede i domovinske zahvalnosti te Dan hrvatskih branitelja. Tijekom i nakon operacije, veliki broj srpskih civila (preko 150.000 prema nekim izvorima) napustio je područje. Operacija je izazvala različite reakcije – pohvale za vojni uspjeh i kritike zbog humanitarnih posljedica i zločina nad civilima. Hrvatski generali Ante Gotovina i Mladen Markač bili su optuženi u Hagu, ali su 2012. pravomoćno oslobođeni svih optužbi.

# data[].attributes.body
Hrvatski sabor donio je novi Ustav Republike Hrvatske 22. prosinca 1990., poznat i kao Božićni ustav jer je donesen neposredno prije Božića. Označio je prijelaz iz socijalističkog poretka prema samostalnoj, demokratskoj i višestranačkoj državi. Prvi put je Republika Hrvatska definirana kao suverena i samostalna država, čime je postavljen temelj za kasniju neovisnost 1991. Bivša Socijalistička Republika Hrvatska postaje moderna republika s demokratskim institucijama. Garantirani slobodni izbori, politički pluralizam i sloboda govora. Ustav jamči temeljna prava i slobode građana (sloboda vjere, mišljenja, govora, okupljanja itd.).

Temelj za osamostaljenje 1991. – Božićni ustav bio je ključan korak prema proglašenju neovisnosti 25. lipnja 1991.