# data[].attributes.body
Iti Aasmäe
Ürgaeg

# data[].attributes.body
1. Kiviaeg
2.Pronksiaeg
3.Rauaaeg

# data[].attributes.headline
Mõned kuulsamad koopamaalid ürgajast on/olid:

# data[].attributes.subject
Mõned kuulsamad koopamaalid ürgajast on/olid:

# data[].attributes.body
1. Lascaux, Edela-Prantsusmaal, avastati 1940.
2. Chauvet, Lõuna-Prantsusmaal, avastati 1994.

# data[].attributes.body
Skulptuur:
Willendorfi Veenus, lubjakivist, leiti 1908 Austriast.

Arhitektuur:
Stonehenge, Lõuna-Inglismaal.

Poulnabrone'i dolmen, Iirimaal.

# data[].attributes.body
Esimesed kõrgkultuurid olid:
Vana-Mesopotaamia
Vana-Egiptus
Kreeta mükeene kunst

# data[].attributes.body
Materjal:

Peamine materjal oli päikese käes kuivatatud põletamata savitellis.

skulptuur:

Arengut takistas kivi puudumine.

Reljeef, perspektiiv puudub, figuuri suurus olenes ühiskondlikust positsioonist, Vabaplastikas on figuurid jäigas poosis, käed rinnal risti, individuaalsed jooned ei olnud olulised, küll aga rass oli.

# data[].attributes.headline
Vana-Egiptuse Arhitektuur ja Kujutav Kunst

# data[].attributes.subject
Vana-Egiptuse Arhitektuur ja Kujutav Kunst

# data[].attributes.body
Arhitektuur:

Vana-Egiptuse hauakambrite ehituses võib eristada mitmeid hauaehitiste tüüpe, sealhulgas mastabad, astmikpüramiidid ja püramiidid. Näiteks astmikpüramiid on üks tuntumaid Vana-Egiptuse arhitektuurilisi saavutusi.

Kujutav Kunst:

Egiptusele on iseloomulikud madalad ja värvilised reljeefid. Pinnakunst kattis templite ja hauakambrite seinu, samuti sambaid. Näiteks on tuntud reljeef vaarao Mykerinosest koos oma abikaasaga.

# data[].attributes.body
1. Vana-Kreeka

2. Vana-Rooma

# data[].attributes.body
Arhitektuur:

Kreeklastel oli templiehitus väga oluline. Usulised rituaalid toimusid küll vabas õhus, kuid templid peeti jumalate kodudeks. Näiteks klassikaline templitüüp peripteer oli tavaline templi põhiplaan.

Maalikunst:

Vaasimaalil eristatakse kahte peamist stiili: punasefiguurilist ja mustafiguurilist stiili.

Skulptuurid:

Vana-Kreeka varasem skulptuur oli Idamaade kunstist mõjutatud, olles veidi puine ja tardunud. Näiteks on tuntud Kore skulptuur.

# data[].attributes.body
Mosaiikides kujutati sageli pikaks venitatud ja tasapinnalisi figuure, kelle keha oli riiete all peidus. Pildid kujutasid keisreid, pühakuid, usulisi stseene ning teisi tähtsaid isikuid.

# data[].attributes.body
Hagia Sophia on tsentraalehitise ja basiilika kombinatsioon, mille ühendamiseks on kasutatud sfäärilisi kolmnurki. Ehitati aastatel 532-537, see on üks võimsamaid kirikuid Bütsantsi ajastust.

# data[].attributes.body
Ikoon on puidule maalitud pühapilt, mis kujutab tähtsaid usuga seotud inimesi või stseene. Ikooni maalimine oli usuline ja tähtis toiming, mille käigus kunstnik pidi järgima rangeid reegleid. Alguses kasutati enkaustika tehnikat, hiljem temperavärve.

# data[].attributes.body
9.-17. SAJ

# data[].attributes.body
Kirikuehitus hõlmas sageli sibulkuplitega struktuure. Linnades ehitati kirikuid kivist, maal aga puidust.

# data[].attributes.body
Kreml oli keskaja Venemaa linnade keskne kindlustus, mis toimis linna sõjalise ja poliitilise keskpunktina. Tuntuimad kremlid asuvad Smolenskis ja Novgorodis.

# data[].attributes.body
Ikonostaas on 15. sajandi alguses välja kujunenud kirikumaali tüüp, mis koosneb ikoonidest ning paikneb altariruumi ees, eraldades selle ülejäänud kirikuruumist.

Ülesehitus:

Esiisad

Prohvetid

Kirikupühakud

Kohalikud pühakud

# data[].attributes.body
Varakristlik kunst hõlmab kunstiteoseid, mis on loodud esimeste kristlaste poolt Rooma riigi aladel.

Vana Testament:

Vana Testamendi lood on pärit enne Kristust ning sisaldavad müüte maailma loomisest ja paljudest teistest sündmustest.

Uus Testament:

Uus Testament, mille tekst on kreeka keeles, käsitleb Kristuse elu ja õpetusi ning sisaldab neli evangeeliumi.

Aastal 380 pKr kuulutati ristiusk ametlikuks usundiks.

# data[].attributes.body
Varakristlik kunst kasutas sageli sümboleid ja märgiseid, näiteks Jeesuse sümbolina kala (Ichthus).

Kirikud ehitati alati lääne-ida suunaliselt.

1.-3. sajandil kasutati maa-aluseid katakombe, kus surnuid maeti seintesse.

aastal kuulutas keiser Constantinus ristiusu lubatuks.

aastal kuulutati ristiusk ametlikuks usundiks.

# data[].attributes.body
- lääne-ida suunaline

-sisekujunduses andsid tooni Arkaadid

# data[].attributes.body
- kiriku seintel ja katakombides

-mosaiigid

-seinamaalid

-pärgament - miniatuurmaal

-roomapärane , palju riideid

# data[].attributes.headline
MEROVINGIDE JA KAROLINGIDE VARAKESKAEGNE KUNST 5.-10.SAJ:

# data[].attributes.subject
MEROVINGIDE JA KAROLINGIDE VARAKESKAEGNE KUNST 5.-10.SAJ:

# data[].attributes.body
"Pime keskaeg"

AJA JAOTUS

Rahvaste rändamisaegne e merovingide aegne kunst 5. - 8. saj

Eelromaani e karolingide kunst 8.-10.saj

# data[].attributes.body
Tähtsaim oli rahvalooming ja kunstkäsitöö.

Kaunistud ornamendid.

# data[].attributes.body
külakirikud

kiviristid

KELDID:

inimese kujutamise oskus halvenenud

# data[].attributes.body
Skulptuur

- Seotud arhitektuuriga

- Kirikuid kaunistati

- Anatoomias esines puudujääke

- Kujutati piiblilugusid ja -tegelasi

Arhitektuur

Basiilika

Suur ja ümar

Horisontaalsed jooned

Tihti ühelööviline ja kogudusekirik

Koori põrand oli kõrgem kui laeva oma.

# data[].attributes.body
Arhitektuur

- Kasutati teravkaare (erinevalt romaani kunstist, kus oli ümarkaar).

- Eelistati peeneid vorme ja palju tornikesi.

- Hooned olid kõrged.

- Kasutati perspektiivportaale.

- Fassaadil võis olla kuningate galerii, ehk skulptuuride rida.

# data[].attributes.body
- Skulptuur muutub loomulikumaks ja läheneb rohkem loodusele.

- Figuuride poos muutub S-kujuliseks.

- Figuurid on saledamad ja pikemad.

- Kujutatavate isikupära suureneb.

- Hakatakse kasutama vabaplastikat.

- Vitraažkunst kogeb õitseaega.

- Tahvelmaali kunst algab.

# data[].attributes.body
Vararenessanss (14. - 15. sajand)

Kõrgrenessanss (16. sajand)

Piirkonnad:

1) Itaalia

2) Prantsusmaa

3) Madalmaad

4) Saksamaa

5) Eesti

# data[].attributes.body
Peamiselt Lääne-Euroopas arenes vaimuliikumine, mille aluseks olid antiikaeg ja loodus.

Mõjud antiikkunstist:

Arhitektuur ja skulptuur - eraldi kunstiliigid

Autorid on töödele selgelt märgitud

Kujutamisviis on realistlik ja loodusega seotud

Selle alguspunktiks oli Itaalia.

# data[].attributes.body
Giorgio Vasari, sündinud 30. juulil 1511 Arezzos, Itaalias, suri 27. juunil 1574 Firenzes, oli Itaalia maalikunstnik, arhitekt ja kirjanik. Ta on tuntud oluliste Itaalia renessansikunstnike elulugude poolest, mille ta kirjutas teoses "Kaasaegsete kunstnike ja arhitektide elulookirjeldused".

# data[].attributes.body
Leon Battista Alberti (1404-1472) oli uuendusliku palazzode stiili esindaja, mis oli peenem ja kergem kui varasemad stiilid.

# data[].attributes.body
Filippo Brunelleschi

(1377 Firenze – 15. aprill 1446 Firenze)

Filippo Brunelleschi oli vastutav Firenze Santa Maria del Fiore toomkiriku (Duomo) kõrge kaheksatahulise roidelise kupli ehitamise eest, mis valmis 1434. See oli esimene oluline kuppel Itaalias antiikajast saadik. Lisaks oli ta tuntud Firenze leidlaste kodu loojana ning panustas tsentraalperspektiivi arendamisse.

Leon Battista Alberti

Leon Battista Alberti esindas uut Palazzode stiili, millele oli iseloomulik peenem ja kergem lähenemine arhitektuuris. Tema töödes rõhutati korrapära ja harmooniat ning ehitised pidid väljendama inimese jõukust.

Firenzes asub tema loodud Santa Maria Novella kirik (1456-157), samuti on tema käe all valminud Sant' Andrea kirik Mantovas (1470–1494).

# data[].attributes.body
suurejoonelisus

terviklik

antiigi eeskuju

Rooma

Bramante (1444-1514)

Tempietto ( väike kabel klooster siseõues, kaks korrust, kuppel)

# data[].attributes.body
Esimene plaan oli Bramante'ilt, kes kavandas kreeka risti kujulise kiriku.

Seejärel, Rafaeli mõjul, muudeti plaani, venitades kreeka risti kuju ladina risti kujuliseks.

Lõpuks, Michelangelo teostas kreeka risti kavandi, kuid ta kahandas ruudu kuju ning tegi kuppeli veelgi võimsamaks.

# data[].attributes.body
Lorenzo Ghiberti (1378–1455)

Itaalia skulptor

Donatello (umbes 1386–1466)

Üks tuntuimaid Itaalia vararenessansi skulptoreid

Andrea del Verrocchio (1435 Firenze –1488 Veneetsia)

Colleoni ratsamonument:

Üks märkimisväärsemaid vararenessansi ratsamonumente, mis asub Veneetsias.

# data[].attributes.body
Donatello (1386-1466) oli üks tuntuimatest vararenessansi skulptoritest. Ta lõi mitmeid olulisi teoseid, sealhulgas kuulsa "Taaveti".

Tema töödes said kokku antiikajastu traditsioonid ja uusaegne realism, kus vabafiguuride kasutamine oli levinud. Donatello kasutas kontraposti tehnikat, mis aitas tema skulptuuridel saavutada dünaamilisust ja loomulikkust.

Tema skulptuurides oli inimene tähtis, mis tõi välja inimese isikupära ja emotsioonid.

# data[].attributes.body
Teematika oli sageli usuline, kuid hõlmas ka ilmalikke teemasid.

Kujutamine oli realistlik.

Portreekunst oli oluline osa vararenessansi maalikunstist.

Fresko oli levinud tehnika, mida kasutati suurejooneliste seinamaalingute loomiseks.

Tempera oli populaarne maalimistehnika, mis kasutas värve segatuna veega ja sideainetega.

Raffael (1483–1520) oli üks vararenessansi silmapaistvamaid maalikunstnikke. Tema teos "Madonna ohakalinnuga" (1506) on üks tema tuntumaid töid.

Masaccio (1401–1428) oli oluline vararenessansi maalikunstnik. Tema tööde hulka kuuluvad freskod "Kolmainsus" Santa Maria Novella kirikus ja "Paradiisist väljaajamine".

# data[].attributes.body
Surnud Kristus

# data[].attributes.body
Kõrgrenessanss Itaalias, tuntud ka kui Cinquecento, oli silmapaistev kunstiaeg, millele olid iseloomulikud omadused:

Inimest, loodust ja ruumi kujutati tõetruult.

Kunstnikud järgisid anatoomia ja perspektiivi reegleid täpselt.

Idealiseeritud tõde oli oluline, kus ideaalid ilmnesid nii inimeste kui ka looduse kujutamises.

Kompositsioonid olid tasakaalustatud ja harmoonilised, järgides täpseid proportsioone ja tasakaalu.

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci (1452-1519) oli geenius, kes oli tuntud mitmete oskuste poolest:

maalikunstniku, skulptori, arhitekti, inseneri, luuletaja ja loodusteadlasena.

Tema pärandis on säilinud tuhandeid lehekülgi joonistuste ja märkmetega, mis näitavad tema uudishimu ja geniaalset mõtlemist.

Ta oli eriti tuntud oma stumaato-tehnika poolest, mis võimaldas tal luua värvitoonidega väga pehmeid üleminekuid ning tabada valguse ja varju nüansse.

# data[].attributes.body
Mona Lisa

# data[].attributes.body
Michelangelo (sündinud 6. märtsil 1475 Capreses, Firenzes – suri 18. veebruaril 1564 Roomas) oli Itaalia skulptor, maalikunstnik, arhitekt ja luuletaja, kellel oli oluline roll lääne kunsti arengus.

Tema loodud teosed on avaldanud mõju kunstile läbi sajandite. Michelangelo uskus oma kutsumusse ning tema kirg kunsti vastu oli imeline.

# data[].attributes.body
Veneetsia koolkond oli kunstiliikumine, mis keskendus eriti värvile ning oli tuntud oma suurejoonelisuse ja dekoratiivsuse poolest. Maalidele oli iseloomulik soe kuldne üldtoon, mis andis neile erilise läike. Veneetsia koolkonna kunstnikud püüdsid luua figuuride ja looduse vahel harmooniat ning nende teosed kajastasid tihti Veneetsia rikkust ja kaubanduslikku jõukust 16. sajandil.

# data[].attributes.body
Pidusöök leeri majas

# data[].attributes.body
Jõudis Itaaliast

Ilmalik võim

Kunst oli kuninga ja aadlike tellida (Kuningas Francois I)

Arhitektuur

Esikohal lossiehitus

Loire'i org

Chambord- keskaegne linnus+ ren palazzo tunnused

Fontaine bleau loss- maneristlik

Louvre'i loss- 16.saj lammutati keskaegne kindlus ja alusati lossi ehitust, renessanssist üks osa- Läänetiiva hoovipoolne osa

Maal

Jean Clouet (1480–1541) ja tema poeg Francois Clouet (1510–1572)

"Austria Elisabeth" 1571- Charles IX naine Elisabeth oli Prantsuse kuninganna 1570–1574

Skulptuur

Jean Goujon (u 1510-1565)

Louvre`i fassaadi skulptuuride üheks autoriks

Reljeefid Pariisis asuval purskkaevul „Süütute kaev“

# data[].attributes.body
15. sajand:

Maalikunsti õitseng

Iseseisev areng, pole seotud Itaaliaga

Väärtustatakse- nähtava maailma kujutamist, realistlikku lähenemist

Humanism

Tahvelmaal, altarimaal

Õlivärvid, peenmaali tehnika

Käsitöölise staatus=anonüümsus

16.sajand:

Madalmaade põhjapoolsel osal õnnestus kuulutada end Hispaaniast sõltumatuks. 1581. aastal moodustatud uut riiki hakati nimetama Hollandiks

16. sajandi lõpp ja 17. sajandi algus kujunesid Hollandi majanduses ning kultuuris enneolematuks õitseajaks

Maalis tekivad zanrid

portree, loodus, natüürmort, olustikumaal

# data[].attributes.body
15. ja 16. sajandi Saksamaal oli trükigraafika, nagu puulõige ja vasegravüür, väga oluline. Trükigraafika muutis kunsti palju kättesaadavamaks, sest teoseid sai palju kiiremini paljundada.

16. sajand oli Saksamaal aeg, mil toimusid suured muutused ühiskonnas. Samal ajal oli ka kunstis õitseng, kus töötasid paljud suured meistrid.

Kunstis keskenduti rohkem inimeste erilisusele ja tunnetele. Kunstnikud püüdsid luua teoseid, mis väljendasid inimeste individuaalsust ja emotsioone.

# data[].attributes.body
Mustpeade vennaskonna hoone

vaekoda

raekoja torn

# data[].attributes.body
"Suursaadikud"

# data[].attributes.body
algas 17. sajandil Itaalias, oli kunstistiil, millele oli iseloomulik korrapäratu, pilkupüüdev ja luksuslik välimus. See oli tihedalt seotud usuga, eriti katoliku kirikuga, ning tihti seostati seda absolutismiga, kus kuninglik võim oli absoluutne. Barokk oli vastandiks renessansile, rõhutades dramaatilist emotsiooni ja liikumist, ning püüdes luua muljet grandioossusest ja ülevusest.

# data[].attributes.body
1. Absolutism

2. revolutsioonid ja ususõjad

3. teaduse ja filosoofia areng

# data[].attributes.body
Barokk - portugali keeles barocco, tähendab korrapäratu kujuga pärli. iseäralik, korrapäratu

tunnused - esinduslik, tore, sümboliseerib usu ülevust ja jõudu, rõhk tunnetel.

Baroki eesmärk - olla looduspärane, tõepärane, mõistusepärane, harmooniline ja ideaalne

# data[].attributes.body
rikkalikud kaunistused

palju peegleid, kullatud

skulptuurid

põhiplaanid koosnesid ovaalidest ja ringidest

Pargiarhitektuur

# data[].attributes.body
Roomas

# data[].attributes.body
- Itaalia ja Hispaania

- realistlik, liikuv

- emotsiooni rõhutav

- skulptuuris kasutati marmorit

- kiriku huvid tulid esimesena

# data[].attributes.body
Lorenzo Bernini (1598-1680)

Tema skulptuurid:

Taavet

Apollon ja Daphne

Tema skulptuurid - marmorist, väga tõepärased ja dünaamilised, detailsed

# data[].attributes.body
Garracci, Itaalia

# data[].attributes.body
Maalikunst koges suurt õitsengut.

Igal linnal oli oma maalikunstikoolkond.

Arhitektuur ja skulptuur olid tagasihoidlikumad võrreldes maalikunstiga.

Hollandi iseseisvumine, mida mõjutasid turumajandus ja protestantlik kirik, avaldasid mõju kunstile sel perioodil.

# data[].attributes.body
Jan Vermeer van Delft (lihtsad interjöörid)

# data[].attributes.body
18.saj

baroki võimendus

polnud kõikehaarav stiiil nagu barokk

mõjutused Hiinast toodud luksuskaubast

# data[].attributes.body
Sisekujundus:

Selle aja sisekujundus oli iseloomulik peenele, kergele ornamentikale, sageli taimemotiividele ning kasutati heledaid toone ja peegleid. Interjöör oli intiimne ja võluv.

Kunst:

Barokk kunstis rõhutas elu rõõme ja meelelahutust ning pakkus põgenemist argimuredest.

Riietus:

Riietus oli naiselik, sageli koos valgete sukkade ja kõrgete kontsadega. Naiste riietuses olid levinud pitsist rinnesise ja paisutatud seelikuosa, rõhutades õrna piha.

# data[].attributes.body
PRANTSUSMAA

Francois Boucher (dekoratiivsed maalid, allergooriline süžee, värviküllane koloriit)

# data[].attributes.body
INGLISMAA

William Hogarth

# data[].attributes.body
1760-1830

Reaktsioonina peale barokki ja rokokood, nendele vastandlik stiil

Pidutsemine ja trall lõppes (Prantsuse revolutsioon)

Antiikkunsti taassünd

# data[].attributes.body
Varaklassitsism 1770 - 1800

Kõrgklassitsism 1800 - 1830

mõistuspärane, selge, korrapärane, range, antiigile toetuv.

# data[].attributes.body
kolossaalorder

üle 2 korruse ulatuvad sambad

Andrea Palladio mõju + antiik

suurejoonelisus, rangus ja lihtsus

ümarkaar ja kuppel (lihtsus ja tasakaal)

# data[].attributes.body
Hammaslõige

Munavööt

Meaneler ( nagu laine)

trofeekimp relvadest

# data[].attributes.body
skulptuur täielikult sõltuv antiikeeskujudest

materjaliks marmor

antiikmütoloogia ja allegooria

inimkeha hästiarenenud, harmooniline

kujud üldistatud ja idealiseeritud

# data[].attributes.body
A.Canova

# data[].attributes.body
moraliseeriv, õpetlik, mehisus, eetilised väärtused,

tardunud poosid, värvivaene koloriit, üksikasjalikult täpne

tasakaalustatud, sümmeetriline, rahulik

# data[].attributes.body
Prantsusmaal Jacques Louis David (stiil range, Napoleoni austaja, ajaloolised maalid, heroilisus)

# data[].attributes.body
valisin just need teosed, kuna nad on kõige detailsemad:)

# data[].attributes.body
Romantism, mis valitses kunstimaailmas 1800. kuni 1850. aastani, oli ajastu, kus esikohal olid tunded ja emotsioonid. Kunstniku fantaasia ja isikupära olid olulisel kohal ning kunstis püüti maailma tajuda intuitsiooni abil.

Romantismi ajal tekkis ka boheemlus, kus kunstnikud teadlikult vastandusid ühiskondlikele normidele ja traditsioonidele. See oli aeg, mil kunstnikud tundsid end vabalt väljendama oma emotsioone ja mõtteid ning looma teoseid, mis väljendasid nende sisemist maailma ja sügavamaid tundeid.