# data[].attributes.body
1931-1939

Segona República

Vigent fins a finals Guerra Civil

Alguns territoris nomès s'aplicarà parcialmenta partit del 1936

# data[].attributes.body
Popular

Poder en el poble

Forma de govern; democràcia

# data[].attributes.body
Llibertat d’expressió, de culte,de reunió i associació, comença igualtat entre homes i dones. Dret a l'educació, dret a la vaga, dret al divorci, dret a l’autonomia de les regions i protecció a l’educació i cultura.

# data[].attributes.body
L'Estat i l'Església es separen. Estat laic.

Llibertat religiosa.

# data[].attributes.body
Sufragi universal.

S'aplica vot femení, homes i dones majors de 23 anys poden votar.

# data[].attributes.body
Unicameral, Congrés dels Diputats.

El poder legislatiu resideix en una sola cambra, elegida pel poble. Aquesta elabora les lleis i controla el govern.

# data[].attributes.body
Hi ha una separació de poders, l'executiu donat pel govern, el legislatiu pel parlament i el judicial. El president de la República és cap d’Estat, amb funcions representatives, i el govern executa les polítiques.

# data[].attributes.body
Hi ha una República parlamentària.

No hi ha rei.

El cap d’Estat és el president de la República, elegit pel parlament.

# data[].attributes.body
Possibilitat d’autonomies. Les regions poden accedir a tenir una autonomia. Catalunya aconsegueix l’Estatut de 1932. (progrès de les mancomunitats)

# data[].attributes.body
L’exèrcit està subordinat al poder civil.

S'intenta evitar la interferència en la política.

# data[].attributes.body
Drets laborals, dret a l’educació pública i laica, igualtat legal, llibertats civils (expressió, reunió, associació), drets de la dona al vot i el divorci.

# data[].attributes.body
No va entrar en vigor, es va presentar durant la Primera República el 1873, però no va ser aprovat pel Parlament a causa de la inestabilitat política i social.

# data[].attributes.body
Sobirania popular, poder polític resideix en el poble.

# data[].attributes.body
Llibertat d’expressió, de reunió, de associació, de religió, dret a l’educació, protecció del treball i de la propietat.

Reconeixement de drets individuals i col·lectius.

# data[].attributes.body
Llibertat religiosa total.

# data[].attributes.body
Sufragi universal masculí, tots els homes majors d’edat poden votar i ser elegits, sense tenir en compte el seu nivell de riquesa o educació.

# data[].attributes.body
Bicameral

Estava previst un parlament format per dues cambres:

Congrés dels Diputats.

Senat Federal.

# data[].attributes.body
Separació de poders.

El poder legislatiu, executiu i judicial estaven clarament diferenciats.

# data[].attributes.body
República federal, s’organitzava com una federació d’estats, cadascun amb la seva pròpia autonomia i constitució pròpia.

# data[].attributes.body
Federalisme, cada estat federat tenia autonomia per gestionar-se i aprovar les seves pròpies lleis, dins el marc de la constitució federal.

# data[].attributes.body
L’exèrcit controlat pel poder civil.

Limitar la influència militar a la política.

# data[].attributes.body
No arribar a aplicar-se, però preveia drets molt avançats i una clara orientació democràtica i federal.

# data[].attributes.body
1869 – 1873.

Va ser aprovada després de la Revolució de 1868 (La Gloriosa).

Vigent durant el Sexenni Democràtic.

Es manté fins a la proclamació de la Primera República.

# data[].attributes.body
Sobirania nacional

# data[].attributes.body
Promou sobretot drets individuals, llibertat d’expressió, reunió, associació, llibertat de culte, inviolabilitat del domicili, dret a la propietat, dret a l’ensenyament.

# data[].attributes.body
Llibertat religiosa, és la primera constitució espanyola que reconeix plenament la llibertat de culte.

# data[].attributes.body
Sufragi universal masculí.

Per primera vegada, tots els homes majors d’edat podien votar, sense tenir en compte el seu nivell de riquesa.

# data[].attributes.body
Bicameral

Congrés dels Diputats (elecció directa per sufragi universal masculí)

Senat (designació del rei entre una llista de candidats)

# data[].attributes.body
Separació de poders.

El poder legislatiu donat a les Corts, l’executiu al govern (nomenat pel rei) i el judicial és independent.

# data[].attributes.body
Monarquia democràtica.

La constitució establia una monarquia amb un rei amb funcions limitades i subordinat a la sobirania nacional.

# data[].attributes.body
Estat unitari amb reconeixement municipal.

L’Estat continua sent centralista.

No es reconeixia l’autonomia regional, però sí cert marge d’autogovern municipal.

# data[].attributes.body
L'exèrcit s'utilitza par a agarantir l'ordre constitucional.

Se li exigeix lleialtat al règim constitucional.

# data[].attributes.body
Drets civils: llibertats de premsa, expressió, religió, reunió, associació, inviolabilitat del domicili (individual) i dret a l’ensenyament.

# data[].attributes.body
Va entrar en vigència en diferents moments: del 1812 fins al 1814, mén endavant des del 1820 al 1823, i per darrer cop des del 1836 al 1837

# data[].attributes.body
Sobirania nacional

# data[].attributes.body
Llibertat, propietat i llibertat d'imprenta

# data[].attributes.body
Confesional

# data[].attributes.body
Indirecte

# data[].attributes.body
Unicameral: Corts

# data[].attributes.body
Se estableix el principi de divisió de poders: legislatiu, executiu i judicial, encara que el monarca manté el dret de veto damunt el legislatiu

# data[].attributes.body
Monarquia moderada i hereditària

# data[].attributes.body
Organització provinial uniforme

# data[].attributes.body
Milícia Nacional sotmesa al rei

# data[].attributes.body
Llibertat d'imprenta i de pensament. Habeas corupus i invilabilitat del domicili. Protecció a la propietat

# data[].attributes.body
Va estar vigent del 1837 al 1845

# data[].attributes.body
Sobirania nacional

# data[].attributes.body
Igualtat, seguretat, propietat, llibertat d'expressió, reunió i associació

# data[].attributes.body
Reconeix la seva pràctica a Espanya

# data[].attributes.body
Censatari 2.2%

# data[].attributes.body
Bicameral:

· Congrés

· Senat (semilectiu)

# data[].attributes.body
No es reconeix la separació de poders: col·laboració legislativa del Rei i les Corts en la iniciativa de veto legislatiu

# data[].attributes.body
Monarquia limitada i hereditària

# data[].attributes.body
Centralisme administratiu. Eliminació definitica dels antics regnes.

# data[].attributes.body
Milícia Nacional que el rei utilitza amb consentiment de les Corts

# data[].attributes.body
Llibertat d'expresió. Habeas corpus. Jurat per delictes d'impremta. Inviolabilitat del domicili. Limitacions de les proteccions de la propietat

# data[].attributes.body
Va estar vigent durant el regnat d'Isabel II, entre els any 1845 i 1868

# data[].attributes.body
Sobirania Rei-Corts

# data[].attributes.body
Igualtat, seguretat, propietat i llibertat d'expressió, reunió i associació. Encara així, seran regulades per lleis posteriors

# data[].attributes.body
Confesional

# data[].attributes.body
Censatari 4.3%

# data[].attributes.body
Bicameral:

· Congrés

· Senat (designació reial)

# data[].attributes.body
No es reconeix la separació de poders: col·laboració legislativa del Rei i les Corts en l'iniciativa i el veto legislatiu

# data[].attributes.body
Monarquia limitada i hereditària

# data[].attributes.body
Estat centralista. No es reconeix cap autonomia ni autogovern. El territori s'organitza en províncies sota control de l'administració central.

# data[].attributes.body
Desapareix la Milícia Nacional

# data[].attributes.body
Llibertat d'expressió. Habeas Corpus. Inviolabilitat del domicili. Limitacions a la protecció de la propietat

# data[].attributes.body
Des del 1978 quan va ser aprovada per les Corts Generals, fins a l'actualitat

# data[].attributes.body
Sobirania nacional

# data[].attributes.body
Àmbit públic: igualtat davant la llei, llibertat d'expressió, dret a la informació

Àmbit personal: dret a la vida, al matrimoni, a la propietat

Àmbit socioeconòmic: educació lliure i gratuita, llibertat de sindicalització, dret a la vaga

# data[].attributes.body
Estat aconfessional amb llibertat ideològica, religiosa i de culte

L'Estat està obligat a mantenir una relació preferent amb el culte i clero catòlics

# data[].attributes.body
Sufragi universal (homes i dones a partir de la majoria d'edat)

igual

directe

secret

# data[].attributes.body
Bicameral:

Congrés dels Diputats

Senat

# data[].attributes.body
Separació de poders:

Legislatiu: controlat pel Parlament

Executiu: controlat pel Govern: El president

Judicial: controlat pels jutges i tribunals

Divisió vertical de poders:

Poder central de l'Estat

Poder de les Comunitats Autònomes

# data[].attributes.body
Monarquia parlamentària

# data[].attributes.body
Estat autonòmic amb 17 comunitats autònomes i dues ciutats autònomes

# data[].attributes.body
Té l'objectiu de garantir la sobirania i la independència d'Espanya, la seva integritat territorial i els principis de la Constitució

El Rei és el cap suprem de l'exèrcit

# data[].attributes.body
Drets i llibertats fonamentals garantits i protegits

# data[].attributes.body
1876-1931 (Restauració borbònica, acaba amb el començament de la Segona República)

# data[].attributes.body
Sobirania compartida Rei-Corts

El rei té dret de vet, potestat legislativa, nomenament i cessament del president

# data[].attributes.body
Són recollits els principals drets i llibertats constitucionalment, però no es compleixen a causa de les lleis reguladores molt restrictives.

# data[].attributes.body
Confessionalitat catòlica oficial

Reconeixement íntim d'altres cultes

# data[].attributes.body
Sufragi censatari (5%)

A partir del 1890 sufragi universal

# data[].attributes.body
Corts bicamerals

Senat: designació reial i electe

Congrés

# data[].attributes.body
No hi ha separació de poders real

El govern ha de comptar amb la confiança de les Corts i el Rei

# data[].attributes.body
Monarquia constitucional molt restrictiva i doctrinària

# data[].attributes.body
Centralista

Castella s'identifica com la totalitat

# data[].attributes.body
El Rei és el cap suprem de l'exèrcit

L'exèrcit ha de defensar la independència d'Espanya, protegir la nació dels enemics exteriors i protegir la Constitució i les Leis

# data[].attributes.body
Els principals drets es limiten a la interpretació de la llei

Restricció de fet del dret d'associació i reunió

# data[].attributes.body
1834-1837 (Després del regnat de Ferran VII, durant la regència de Maria Cristina)

# data[].attributes.body
Compartida entre Rei-Corts

# data[].attributes.body
No reconeix drets explícits individuals