# data[].attributes.body
La prostitució no està emparada per la llei, per tant, les dones estan desprotegides legalment.

CONTRASENTIT: es tracta d'una activitat al·legal perquè no està reconeguda com a activitat laboral però no es considerada il·lícita ja que la seva pràctica pròpiament dita no està criminal·litzada.

Programes pro integradors en les polítiques locals per defensar els drets de les persones que exerceixen la prostitució.

# data[].attributes.body
Exposició a riscos que condueixen a un nivell socialment inacceptable de benestar.

# data[].attributes.headline
Cartas a Nora. Invisibles. ISABEL COIXET.

# data[].attributes.subject
Cartas a Nora. Invisibles. ISABEL COIXET.

# data[].attributes.body
"... no es que no nos vean, es que no nos quieren ver..."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Explorar más vídeos

Explorar más vídeos

Reproduciendo siguiente

1:19

Bolivia: embajadores presentan cartas credenciales ante el presidente

teleSUR tv

3:06

Entrega de Cartas Credenciales del embajador de Venezuela en Bolivia al presidente Luis Arce

Venezolana de Televisión (VTV)

0:35

Bolivia: 5 embajadores entregan cartas credenciales a Evo Morales

teleSUR tv

7:46

Nuevo embajador de Bolivia en Caracas presenta Cartas Credenciales ante el presidente Nicolás Maduro

Venezolana de Televisión (VTV)

1:11

Nuevos embajadores de España y China en Bolivia presenta cartas credenciales a Morales

AGENCIA EFE

2:20

cartas marcadas con tinta invisible para trampa en el poker

pokerelite

1:37

Invisibles / Les Invisibles (2019) - Trailer (English Subs)

Unifrance

1:29

Invisibles / Les Invisibles (2019) - Trailer (French)

Unifrance

2:23

Les Invisibles (The Invisibles) - Official Trailer

docuphile

24:04

INVISIBLES. 2 Crímenes invisibles

tonifv

2:16

cartas gitanas significado-806433023-cartas gitanas

ArnolldSmith

3:44

significado de las cartas como leer el futuro con cartas o barajas

Etta Toy

10:05

Juego Diabólico 3 - VI Cartas (INWO cartas español)

Corazon Jorgensen

9:27

Cartas rojas Vs Cartas fuzion xyz - Pokemon go

Koduzap

0:28

Arthur And The Invisibles - Clip - Land of the Invisibles

MyMovies_International

50:39

CARTA ROBADA 7 DE OCT PEÑA NIETO AMLO. LAS CARTAS ESTAN SOBRE LA MESA AMLO DESAPROVECHA FRANCO DEBIL DE EPN

REGIO VIVO

1:32

Pokémon GO invade el juego de cartas coleccionables con una carta misteriosa del Profesor Willow

MGG Spain

35:15

LOS SONIDOS INVISIBLES - The invisible ble sounds

Givi Productions

0:14

cours de surjeteuse - coudre un ourlet invisible grâce au pied pour points invisibles

Hd Malay Tvs

0:08

[PDF Download] The Invisible Hunters/Los Cazadores Invisibles: A Legend from the Miskito Indians

Kuchabotoc

Tendencias
James Caan

Tendencias

James Caan

1:09

James Caan Dead

US Weekly

2:09

GALA VIDÉO - James Caan est mort : l’acteur du film Le Parrain avait 82 ans

Gala.fr

1:56

Remembering 'Godfather' Star James Caan, Who Died at 82 | THR News

The Hollywood Reporter

6:16

James Caan, 'The Godfather' and 'Misery' Star, Dies at 82 - 1breakingnews.com

1BN-RADIO

1:33

'Godfather' star James Caan, known for roles in 'Misery' and 'Brian's Song,' dies at 82 - 1breakingn

1BN

Canales destacados

Más de

El HuffPost

Más de

Brut Espagnol

Más de

europapress

Más de

Yahoo España

Más de

Libertad Digital Televisión

Más de

euronews (en español)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ver INVISIBLES. 1 Cartas a Nora - tonifv en Dailymotion

# data[].attributes.body
És un paradigma que valora d'una manera nova les diferències que hi ha entre grups socials que són portadors de diferents cultures i diversitats i que conviuen en un mateix espai. És una proposta d'interpretació de la vida social a partir de noves eines i conceptes per abordar la seva diversitat i complexitat.

OBJECTIU: La comunicació, el diàleg i l'intercanvi entre persones que són portadores de diferents cultures en condicions d'igualtat.

És la REVALORTIZACIÓ DE LA DIFERÈNCIA tractant de superar les relacions de poder desiguals prèvies per a crear les bases d'una nova SOCIETAT MÉS RESPECTUOSA AMB L'IDEAL DE IGUALTAT.

Així doncs, conforma una nova manera d'entendre les relacions entre cultures posant èmfasi en el respecte i el dret a la diferència i denunciant les visions essencialistes que recolzant-se en la cultura justifiquen la xenofòbia, el racisme, la marginació i l'exclusió social.

Una de les claus és reconèixer la contribució dels immigrants i també el potencial de la que podrien fer si es trobessin en igualtat de condicions amb nosaltres. I aquí l'educació hi té molt a fer.

# data[].attributes.body
ACULTURACIÓ: el contacte directe i continu entre grups socials que tenen cultures diferents pot donar lloc al fenòmen de l’aculturació, entenent com a tal els canvis produïts en la cultura originària d’un dels grups o en tots dos. El contacte i l’intercanvi afecten contínuament els que en participen. Totes les cultures estan en canvi continu: se’n perden trets específics i se’n creen de nous tant endògenament com per efecte dels contactes amb l’exterior. L’aculturació és un procés permanent i global. El canvi, l’adaptació i l’aprenentatge constitueixen l’essència dels éssers humans i de les cultures que creen.

ASSIMILACIÓ: La idea d’assimilació ha predominat durant molt de temps en l’anàlisi del contacte entre cultures. Implica necessàriament l’existència d’una cultura dominant que elimina les diferències que presenten unes persones que pertanyen a unes cultures quan, en un determinat moment, hi entren en contacte. Ser assimilat, equival a integrar-se, fondre’s, fer desaparèixer el que és distintiu i específic. Se sol associar també a un sentiment de pèrdua i a processos d’homogeneïtzació. L’assimilació és el procés idealitzat del que es considera superior. És com si els que creuen que la seva cultura és superior no puguin entendre perquè no deixen de banda la cultura inferior tenint en compte les qualitats de la superior. Seria sinònim del procés d’homogeneïtzació.

PARADIGMA DEL PLURALISME: admet les diferències culturals i les valora positivament. Implica el reconeixement i el dret a la diferència, i també, en teoria, la igualtat de tots els membres d’una determinada societat encara que pertanyin a cultures diferents. La diferència com a dreta afecta tota mena de grup social amb una determinada identitat distintiva que es mobilitza entorn d’aquesta identitat per tal de reivindicar-ne el reconeixement.

MELTING POT: El resultat final del procés que s’anomenava “melting pot” era la pèrdua de la cultura prèvia d’origen i la creació d’una de nova que seria homogènia.

MULTICULTURALITAT: reconeix la diversitat cultural però tendeix a mantenir les cultures separades i aïllades. Les limitacions i els perills del multiculturalisme, amb la seva tendència a naturalitzar i essencialitzar les cultures, a considerar el món com una aglomeració de cultures separades i diverses, han donat lloc al desenvolupament d’un nou paradigma: la interculturalitat.

INTERCULTURALITAT: posa l’accent en la interrelació, el dinamisme, el canvi i la reciprocitat. Aquest model propugna la igualtat de tots els grups diferenciats que, per mitjà del diàleg en condició d’igualtat i el consens, construeixen la societat i la cultura. L’objectiu és la comunicació, la comprensió dels altres, sense imposar-los els nostres valors ni identificar-nos necessàriament amb els d’ells. La interculturalitat interpreta la relació entre cultures posant l’èmfasi en l’intercanvi, la coexistència i la convivència, sense exloure’n el conflicte. Les cultures no són ens aïllats, purs i homogenis. La novetat de la interculturalitat és la reelaboració i posada al dia de polèmiques anteriors per mitjà de la introducció de variables noves, especialment les que estan connectades amb les relacions de poder i de dominació. La societat és plural. La interculturalitat ha de consistir, doncs, en el contacte i el descobriment de bases i fonaments de cultures diferents a partir d’un horitzó comú. La interculturalitat es manifesta en l’existència d’integració en la qual tots els individus o grups que conviuen en una societat determinada són posseïdors de drets cívics i hi participen activament. És, en definitiva, la institucionalització de la convivència damunt una base que exclou la imposició i el poder. Comporta una relació oberta a les cultures i una actitud negociadora. El seu objectiu és la revalorització de la diferència tractant de superar les relacions de poder desiguals prèvies per a crear les bases d’una nova societat més respectuosa amb l’ideal d’igualtat.

INTEGRACIÓ: És considerada la solució per a la convivència entre diferents grups socioculturals de manera que s’eviti l’assimilació o la pèrdua unidireccional de la identitat de cadascun davant altres grups dominats.

MESTISSATGE: el terme tradicional per a descriure la barreja de cultures en contacte ha estat el mestissatge, que consisteix en el resultat creatiu d’aportacions de diferents tradicions culturals.

SINCRETISME: fins a cert punt equival a mestissatge i implica l’aparició de formes culturals noves com a conseqüència del contacte intercultural.

CULTURA DE DIÀSPORA: fa referència als processos de transacionalització a la manera en què els emigrants internacionals ni s’assimilen del tot a la cultura dominant del lloc en el qual s’estableixen, ni tampoc no acaben de trencar els lligams amb els pobles d’origen.

# data[].attributes.body
Sassen, Saskia (2003) : Contrageografías de la globalización. Género y ciudadanía en los circuitos transfronterizos.Capítol 2: ““Contrageografías de la globalización. La feminización de la supervivencia” (Pàg. 41-66).http://www.nodo50.org/ts/editorial/contrageografias.pdf

Vega Solís, Cristina (2004).
Capítol 3: “Los estratos del cuidado. Condiciones y transiciones realizadas por las mujeres inmigrantes latinoamericanas en los servicios particulares” (Pàg. 96-154). Subjetividades en tránsito en los servicios de atención y cuidado. Ayudas a lainvestigación Francesca Bonnemaison. http://www.diba.cat/documents/233376/233762/donesdescarregapublicacions-atencion_cuidados_04-pdf.pdf

Lind, Amy y Jill Williams (2008): “Afianzando los derechos de las mujeres: militarización fronteriza, seguridad nacional y violencia contra las mujeres en la frontera México-Estados Unidos”, a Mercedes Prieto compiladora, Mujeres y escenarios ciudadanos. FLACSO Ecuador- Ministerio de Cultura, Quito.
https://www.flacso.org.ec/biblio/shared/exist_view.php?bibid=109583&copyid=148495&tab=opac
09. Parte 1. Afianzando los Derechos... Amy Lind, Jill Williams.pdf (989.98 KB) Aparicio Gómez, Rosa (2003): "Mujeres inmigrantes: prisioneras del género" Publicado en Aula Intercultural. http://www.aulaintercultural.org/IMG/article_PDF/article_a1768.pdf

Pilar Montañés i Manuel Moyano. "Violencia de género sobre inmigrantes en España. Un análisis psicosocial." Universidad de Granada.
http://revistas.javerianacali.edu.co/index.php/pensamientopsicologico/article/view/48/141
Heim, Daniela. Les dones migrants en el treball sexual. El cas de Barcelona. Globalització, gènere i exclusió social. UOC.
http://cvapp.uoc.edu/autors/MostraPDFMaterialAction.do?id=199814&ajax=true
Mujeres inmigrantes. Víctimas de violencia de género. Amnistía internacional.
http://www.es.amnesty.org/temas/refugio-e-inmigracion/mujeres-inmigrantes/
Mujeres inmigrantes. Factores de Exclusión e Inserción en una sociedad multiétnica.
http://www.ugt.es/inmigracion/mujerinmi.htm
Pérez Grande, María Dolores. "Mujeres inmigrantes: realidades, estereotipos y perspectivas educativas". Revista Española de Educación Comparada, 14 (2008) 137-175
http://www.sc.ehu.es/sfwseec/reec/reec14/reec1405.pdf
Friedman, Sebastián (2003): Familia y doméstica. Revista RuidoPhoto, reportatge 4, núm. 4. http://www.7punt7.net/?nu=04

R. Renom, Jordi i Maite Marín, Produccions Nòmades (2011) Veus des de l’exili i el refugi: dones colombianes a Espanya. http://www.youtube.com/watch?v=39gfhX3I-_U

Coixet, Isabel (2008): Cartas a Nora (Curt que forma part de “Invisibles”, un documental produit per Javier Bardem amb la col.laboració de Metges Sense Fronteres).
http://www.dailymotion.com/video/x1737we_invisibles-1-cartas-a-nora_school ABITIS
http://w110.bcn.cat/portal/site/Dones/menuitem.de19ba4a7f0fe87b6306809220348a0c/?vgnextoid=0000000170990714VgnV6CONT00000000000RCRD&lang=ca_ES
ARTICLE DE LA VANGUARDIA SOBRE EL PROGRAMA DIR/TS
http://www.lavanguardia.com/mon-barcelona/20130619/54376108087/programa-de-l-agencia-abits.html
DIR/TS
Pilar Montañés i Manuel Moyano. "Violencia de género sobre inmigrantes en España. Un análisis psicosocial." Universidad de Granada.
http://revistas.javerianacali.edu.co/index.php/pensamientopsicologico/article/view/48/141
Mujeres inmigrantes. Víctimas de violencia de género. Amnistía internacional. http://www.es.amnesty.org/temas/refugio-e-inmigracion/mujeres-inmigrantes/

# data[].attributes.body
Beltrán,J., Crespo,R., Nicolau,A. i Pascual,J. (1997) Interculturalitat i educació. Mòdul 1: El nou valor de la diferència. Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya.

Heim, D. (1997). Globalització, gènere i exclusió social. Les dones migrants en el treball sexual. El cas de Barcelona. Barcelona: Universitat Oberta de Catalunya.

Freixanet,M. (2010). Dones migrades treballadores. Anàlisi i experiències locals contra la desigualtat.
Subirós, P. (2010). Ser immigrant a Catalunya. Barcelona: Edicions 62.

Roque, M.A. (1999). Dona i migració a la Mediterrània Occidental. Barcelona: Proa (la mirada social).

Parella, S. (2003). Mujer, inmigrante y trabajadora: la triple discriminación. Barcelona: Antrophos.

# data[].attributes.headline
Àmbits de treball de les dones immigrants a l' estat espanyol.

# data[].attributes.subject
Àmbits de treball de les dones immigrants a l' estat espanyol.

# data[].attributes.body
Les estratègies de les dones migrades són també resultat tant de la feminització dels denominats "circuits globals de supervivència" (Saskia Sassen 2003) com de les transformacions en els mercats de treball de les societats de destinació. Aquests països s'han convertit en destacats reclutadors de mà d'obra femenina per tal de portar a terme les tasques de cura i d'altres ocupacions de baix salari, principalment en el sector serveis.

INTERSECCIONALITAT: posa de manifest com gènere, raça i classe social interactúen per tal de donar forma a les dimensions múltiples que conformen les experiències laborals de les dones migrades.

Les desigualtats múltiples que operen de forma interrelacionada en l'accés i promoció de les dones migrades en el mercat de teball es concreten en prejudicis  i estereotips que donen forma a processos discriminatoris en base a:

1. GÈNERE: la societat atribueix a les dones la cura dels fills i les tasques de la llar, a la vegada que legitimen que les estructures del mercat de treball les discrimini dins el món laboral, ja sigui limitant el seu accés i promoció, o bé relegant-les a determinats segments laborals.

2. LA CATEGORIA IMMIGRANT COM A ATRIBUT SOCIAL: L'estrangeria com estatus jurídic és generadora de menors drets laborals, socials i polítics per a determinades nacionalitats i especialment per aquells que resideixen en un país en situació irregular. Aquesta situació genera representacions socials que legitimen que aquests col·lectius ocupin posicions econòmiques i socials inferiors.

3. PREJUDICIS I ESTEREOTIPS DE BASE ÈTNICA, RACIAL, CULTURAL, NACIONAL,RELIGIOSA, LINGÜÍSTICA... Aquestes catergories interaccionen amb el gènere i la classe social i creen jerarquies socials generadores de marcades desigualtats.

# data[].attributes.headline
Factors de vulnerabilitat associats al gènere femení.

# data[].attributes.subject
Factors de vulnerabilitat associats al gènere femení.

# data[].attributes.body
víctimes del sistema de globalització.

discriminació de gènere.

violència de gènere.

discriminació segons estatus social.

discriminació segons el país d'origen.

discrminació segons el nivell socioeconòmic.

precarietat laboral.

conseqüències dels buits legals.

invisibilitat administrativa.

sobrecàrrega de feina.

dificultats per fer valer les seves reivindicacions.

exclusió.

inaccessibilitat a un habitatge digne.

# data[].attributes.headline
Principals característiques de les dones immigrants.

# data[].attributes.subject
Principals característiques de les dones immigrants.

# data[].attributes.body
solitud, tristor, força, perseverança, esperança, lluita, convicció, capacitades, valentia, amor, treball, decepció, culpabilitat, Síndrome de Ulises, trastorns psicosomàtics, ...

HETEROGÈNIES.

Persones amb condicions de vida desfavorables.

Les característiques personals que incideixen en les trajectòries laborals de les dones migrades:

* El nivell educatiu i l'experiència profesional en el país d'origen.

* El tipus de projecte migratori i les estratègies familiars i personals.

* L'esfera reproductiva. * El capital social: la influència de les xarxes socials.

Estan considerades en el seu país destí com a analfabetes, ignorants i pobres (estereotips).

Sovint abandonen el seu país d'origen perquè no se'ls reconeixen els drets ni les llibertats (motius polítics) o perquè viuen molta precarietat (motius econòmics).

Explotades laboralment.

# data[].attributes.headline
Paper de les dones en els circuits globals alternatius de generació d'ingressos, obtenció de rentes i finançament dels governs

# data[].attributes.subject
Paper de les dones en els circuits globals alternatius de generació d'ingressos, obtenció de rentes i finançament dels governs

# data[].attributes.body
" El desenvolupament requerix l'elimiació de les principals causes de falta de llibertat: pobresa i tirania, escasses oportunitats econòmiques i misèria social sistemàtica, menysteniment de serveis i equipaments públics i intorlerància o hiperactivitat d'estats repressius. Malgrat els increments sense precedents en termes d'opulència global, el món contemporani NEGA LES LLIBERTATS MÉS ELEMENTALS a un vast nombre de gent, potser la majoria" Amartya Sen El desenvolupament de la llibertat.

Entre els circuits globals més importants hi ha: el tràfic de dones (prostitució/treball regular), les exportacions organitzades de dones cuidadores, infermeres i assistentes del servei domèstic i les remeses enviades als seus països d'origen. Obtenció d'ingressos amb un denominador comú: IL·LEGALITAT.

Les migracions femenines, doncs, es deuen a una gran multiplicitat de factors, entre els quals hi ha les circumstàncies en les que es troben en el seu país d'origen.

Simultàniament al procés de globalització neoliberal, el diferencial de desenvolupament i de qualitat de vida entre els paísos més rics i la resta no només s'ha mantingut, sinó que en molt països empobrits no ha fet més que agreujar-se.

la crisi econòmica desencadenada a finals del 2007 ha posat de manifest la fragilitat i les esquerdes d'un sistema basat enl'especulació financera i el creixement quantitatiu a tot cost, així com la seva insostenibilitat a llarg termini.

El fet migratori femení té a veure amb l'envelliment de la població del lloc de destí, el canvi de les estructures familiars, la transformació del rol social i econòmic de la dona i, finalment, amb la generalització de la família de dos salaris.

Fins que no hi hagi unes polítiques equitatives de cooperació i codesenvolupament que permetin dibuixar un futur possible als principals països emissors, tot intent de frenar i regular els fluxos migratoris no servirà per a res.