# data[].attributes.body
Norge får egen grunnlov og status som egen stat.

# data[].attributes.body
Tre syn på hvordan norsk skriftspråk skal utvikles. Welhaven (beholde det danske), Knudsen (fornorske det danske), Aasen (lage helt nytt språk-nynorsk)

# data[].attributes.body
Samlingen norske folkeeventyr ble gitt ut i 1841. Det var Asbjørnsen og Moe som samlet på eventyr og utgav samlingen. De skrev ned, tolka og gav ut eventyr tidlig på 1800-tallet, men de reiste rundt og samlet inn eventyrene på 1830-tallet. De lette etter en særnorsk kultur skatt og var svært interessert i gamle dialektord og annet som gjorde at eventyrene de fant var typisk norske.

# data[].attributes.body
I 1848 så skrev Ivar Aasen en bok som het Det norske folkesprogs gramatik. Boken beskriver hvordan mesteparten av det norske folket snakket. Ivar Aasen samlet den informasjonen når han var på reise rundt i Norge fra 1842-46. Han går igjennom lydforholdene, vokal- og konstantoverganger, orddanning, bøyningsforme, sammenføyningen av ord til setninger og forholdet mellom dialektene i Norge.

# data[].attributes.body
Det neste store teaterslaget fant sted i 1856, og da var Bjørnstjerne Bjørnson den sentrale skikkelsen. Og nå gjaldt spørmålet kampen for norske skuespillere. Teaterledelsen hadde gitt løfte om å ikke engasjere flere danske skuespillere, men da løftet ikke ble holdt, ble det pipekonsert. Bjørnstjerne Bjørnson og Jonas Lie støttet de opprørske tilskuerne. Dette året overtok Bjørnson som teaterdirektør; en stilling han hadde fram til 1867.

# data[].attributes.body
Tre av Knudsens punkter for norsk rettskriving (skrevet i 1845) ble godtatt. Dette var det første offisielle vedtaket for norsk rettskriving.

Punktene som ble godtatt:

·         Fjerne stumme e-er

·         Fjerne dobbelskriving av lange vokaler

·         Fjerne c, ch eller q for lyden

·         I tillegg ble vedtatt å avskaffe ph for f

# data[].attributes.body
i 1978 ble en ny lov vedtatt. Den sa at: Så langt det er mulig skal lærerne undervise på elevenes eget talemål. Det er læreren som skal tilpasse seg hvordan elevene taler, og ikke omvendt. Dette vedtaket gir dialektene et vern i skolen. F.eks. skal barn fra Nord-Norge få undervisning på den dialekten fra det området, og ikke fra Sørlandet.

# data[].attributes.body
Jamstillingsvedtaket slo fast at bokmål og nynorsk er likeverdige målformer som skal være jamstilte skriftspråk i forvaltningen. Det var Ivar Aasen som gjorde grovarbeidet med å utforme det nynorske skriftspråket på 1800-tallet. Grunnlaget var det han hadde samlet fra dialektene rundt omkring i landet.

# data[].attributes.body
I 1887 skriver Knudsen til og med at kampen mot fremmedordene er «selve hovedsaken».

# data[].attributes.body
Målparagrafene fra 1892 bestemte at mage av skolestyrene kunne bestemme selv om de ville bruke landsmål eller riksmål i skolene