# data[].attributes.body
SIND. (u.d.). Fakta om sindslidelser og psykiske diagnoser. Hentet fra https://sind.dk/faa-hjaelp/fakta-om-sindslidelser-og-psykiske-diagnoser.

​Serviceloven. (202​​4, 22. januar). Lovbekendtgørelse nr. 67​. Bekendtgørelse af lov om social service.

Socialstyrelsen. (2013). Mennesker med psykiske lidelser - Sociale indsatser, der virker. Odense: Socialstyrelsen

Brinkmann, S., & Vestergaard, M. (2015). Hvem er det lige, der er syg? Jyllands Posten.

Danske patienter. (u.d.). Fakta om psykisk sygdom. Hentet fra Danske patienter: https://danskepatienter.dk/temaer-projekter/temaer/psykisk-sygdom/fakta-om-psykisk-sygdom

Johannsen, G. S. (2023). Normalitet, afvigelse og diversitet. I T. V. Andersen, Social- og special pædagogik i pædagoguddannelsen (s. 121-135). København: Hans Reitzels Forlag.

http://www.forsorgshistorien.dk/historie

https://sbst.dk/handicap/udviklingshaemning/om-udviklingshaemning/et-historisk-blik

# data[].attributes.body
Howard Becker - Normalitet og afivelse skabes i komplekse samspil

Goffman - diagnosekategorisering

Brinckman - at have, at være eller at gøre psykisk lidelse

Giddens - forandringer i samfundet og øget kompleksitet skaber samsygdomsbølgen

Poul Bonnevie - Sundhedsbrøken

Wackerhausen - det åbne sundhedsbegreb

Mike Oliver, Vic Finkelstein - Den sociale model

Martin Kurth - definitionsforsker

Richter Bjelke - ''Hancicap er et krydsfelt og et forum for konstant handling''

Tom Shakespeare - Disability studies

Bent Madsen, Jesper Holdt - Bedømmelseskriterier

Douglas - kategoriseringer og ''Matter out of place''

Poul Duedahl - normalitet, afvigelse og magtforhold

Frank Bylow - graduering af afvigelse og forskelle

Michel Foucolt - normaliseringsmagten

Pierre Bourdeu - sammenhæng af praksis, habitus, felt, kapital og praktisk sans

Antonowski - OAS, salutogenese

Lars Grönvik - handicapdefinitioner

# data[].attributes.body
OAS - Oplevelse af sammenhæng

LA - Low arousal

LA2 - Low arousal som metode

LA2U - LA som metode + understøttende materiale med TIP

IP - Indefra perspektiv

TIP - Tilstræbte indefra perspektiv

Salutogenese - udvikle sundhed ud fra menneskets ressourcer (raskhedsfremme og mestring)

Patogenese - Undgåelse af sygdom

# data[].attributes.body
Dannelsens, læringens og deltagelses domæner:

Kvalifikation; Der er altid læring i det vi gør; Udvikle kompetencer

Socialisation; Vi er altid en del af noget; Tage hensyn til den enkelte; Resocialisering; Trivsel i sociale sammenhænge; Sociale normer

Subjektifikation; Kunne forstå sig selv som betydningsfuldt og myndigt; Selvbestemmelse; En personlighed og ikke en tilpasning

Evt kigge på; Biologisk, Psykologisk, Sociale

# data[].attributes.body
”[...] handicap er et resultat af samspillet mellem personer med funktionsnedsættelse og hold- ningsbestemte og omgivelsesmæssige barrierer, som hindrer dem i fuldt og effektivt at deltage i samfundslivet på lige fod med andre”

Ressourcer variere

Funktionsnedsættelser variere

Øget behov for behandling, støtte og omsorg

Afledte sociale problemer (Sociale kompetencer)

Manglene integration i samfundet (Arbejdsløshed, misbrug, isolation, hjemløshed)

# data[].attributes.body
Angst

Depression

Skizofreni

Bipolar

Borderline

ADHD

Misbruglidelser

OCD

Stress

Spiseforstyrelser

# data[].attributes.attachment_link.title
Fakta om sindslidelser og psykiske diagnoser

# data[].attributes.attachment_link.description
Få svar på en række spørgsmål om psykiske diagnoser. Bl.a. Hvad er de typiske symptomer på en depression? Hvornår er der tale om selvskade? Hvordan føles det at leve med angst? Læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brainstorm - Voksne med psykiske vanskeligheder

# data[].attributes.body
“Knap 80 procent af socialt udsatte danskere lider af en psykisk sygdom i større eller mindre grad.”

Blandt 20-40 årige mænd er antallet af ADHD diagnoser steget med 5000% de seneste 10 år (Jørgensen, S. A, 2023)

Statens Institut for Folkesundhed anslog (2007) at 700.-800.000 voksne lider af psykiatriske diagnoser i løbet af et år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Antallet af mennesker med psykiske sygdomme som depression, angst og skizofreni er steget markant de seneste år. Om stigningen skyldes, at flere danskere bliver syge end tidligere, eller om vi er blevet bedre til at diagnosticere, er ikke entydig. Men for mange mennesker - patienter som pårørende - er psykisk sygdom en del af livet.

Bedre Psykiatri har lavet et overblik over omfanget af psykisk sygdom i Danmark. Statistikkerne over behandlingspsykiatrien viser blandt andet, at:

Hver tiende dansker har en psykisk sygdom. Det svarer til 580.000 danskere. Hver tredje får en psykiatrisk diagnose i løbet af livet.

Næsten hver fjerde opfatter sig selv som pårørende til én eller flere personer med psykisk sygdom.

Psykiske lidelser rammer alle aldre, men cirka 50 procent af alle psykiske sygdomme har deres debut inden 14-års alderen, mens 75 procent er debuteret ved 24-årsalderen.

Knap 80 procent af socialt udsatte danskere lider af en psykisk sygdom i større eller mindre grad.

Flere kvinder end mænd på tværs af alle aldersgrupper har et dårligere psykisk helbred. Psykisk sygdom forekommer hyppigere blandt dem med en kort uddannelse end dem, der er højtuddannede.

Hver fjerde voksne patient oplever ikke, at deres pårørende inddrages tilstrækkeligt.

For halvdelen af børn og unge tager det mere end fem år fra de voksnes første bekymring til udredning i børne- og ungdomspsykiatrien.

Knap hver fjerde patient bliver genindlagt på et psykiatrisk sygehus inden for 30 dage.

Hvert år bliver over 20 procent af indlagte patienter i psykiatrien udsat for én eller flere former for tvang, herunder bæltefiksering og tvangsmedicinering.

40 procent af de ansatte på sociale døgntilbud for borgere med psykiske vanskeligheder har ikke en relevant uddannelse.

Hvorfor bliver man psykisk syg?

Psykiske lidelser kan opstå af mange forskellige årsager - biologiske, sociale og psykologiske - og de kan opstå selvstændigt eller som en reaktion på fysisk sygdom. Psykisk sygdom dækker over mange diagnoser med forskellige årsager, udtryk og udfald.

Nogle sygdomme opstår af genetiske årsager, mens andre er en direkte konsekvens af ændringer i hjernen. Nogle psykiske lidelser handler primært om psykiske eller sociale belastninger, som for eksempel når en person får arbejdsstress, eller et barn mistrives under forældrenes skilsmisse.

Ved mange af de psykiske lidelser som for eksempel depression ved man ikke nøjagtigt, hvor skæringspunktet ligger mellem biologiske, psykologiske og sociale faktorer. Det vil variere fra person til person.

Der er stor forskel på, hvilken behandling man har brug for. For nogle vil psykologhjælp være nok, mens andre har brug for en kombination af samtaleterapi og medicinering.

Fordomme om psykisk sygdom

Dovne, farlige, opmærksomhedskrævende - mennesker med psykisk sygdom bliver mødt med negative fordomme. Det skaber problemer for patienter og pårørende, som må kæmpe for at få den rette hjælp.

En undersøgelse viser, at 43 procent af den danske befolkning mener, at mennesker med en psykisk lidelse er farligere end andre mennesker. Det kan være svært at forstå og forklare psykisk sygdom. Det er ikke altid synligt på samme måde som en hoste eller en brækket arm, og det kan virke mere abstrakt, når smerten ikke sidder et fysisk sted på kroppen.

Psykisk sygdom er stadig et tabuiseret emne, og mange mennesker med psykisk sygdom oplever stigmatisering og diskrimination. Selvom stigmatisering, tabu og diskrimination hænger sammen, kommer det til udtryk på forskellige måder.

Tabuisering af psykisk sygdom sker ved, at patienter og pårørende undgår at tale åbent om sygdommen af frygt for at blive set ned på eller misforstået, og dermed er tabuet selvforstærkende.

Stigmatisering af psykisk syge

Stigmatisering handler om fordomme og menneskers tendens til at blive skræmt af det, der er fremmed og anderledes. Man kan tale om stigmatisering af psykisk sygdom på flere niveauer - i sundhedsvæsenet, sociale sammenhænge, det øvrige samfund og inde i patienten selv.

Sidstnævnte er det man kalder selv-stigmatisering, hvor personen med psykisk sygdom tager samfundets negative opfattelser til sig og som resultat får dårligt selvværd og isolerer sig. I en undersøgelse svarer 87 procent af de adspurgte, at de har skjult deres psykiske lidelse grundet tidligere negative erfaringer med at være åben.

Blandt familie er, hvor mennesker med psykisk sygdom primært oplever stigmatisering sammenlignet med andre sociale relationer som eksempelvis venner og kollegaer. Familie stigmatiserer sjældent bevidst, men på grund af misforståelser og manglende viden.

Familie og andre relationer kan omvendt udgøre en vigtig ressource, da velinformerede og støttende pårørende kan gøre en positiv forskel for behandlingen af patienten med psykisk sygdom.

Patienter oplever stigmatisering blandt det sundhedspersonale, der skal behandle og hjælpe dem. Flere studier peger på, at negativ forskelsbehandling af mennesker med psykiske lidelser foregår mange steder og af mange professioner i sundhedsvæsenet, herunder almen praksis, hospitaler og akutafdelinger.

De danske medier spiller en afgørende rolle i danskernes syn på psykisk sygdom, da deres omtale af forskellige emner i høj grad påvirker befolkningens holdninger. Medierne kan derfor være en medvirkende årsag til, at mennesker med psykisk sygdom stigmatiseres yderligere. En analyse af danske webmedier viser, at 43 procent af de undersøgte artikler omtaler psykiatrien og psykisk sygdom negativt.

Patienter med psykisk sygdom kan blive raske igen

Mange tror, at psykisk sygdom er uhelbredeligt, men selv patienter med de mest alvorlige diagnoser som skizofreni og bipolar lidelse kan blive raske. Inden for psykiatrien taler man om 'recovery' - at få det bedre - både klinisk og personligt.

Patientforeninger peger på, at det er vigtigt, at psykiatriske patienter får ret til raskmelding ligesom patienter med fysiske lidelser, så man ikke diskriminerer psykisk syge. Det er for eksempel tale om strukturel diskrimination, når man ikke må adoptere, blive politibetjent eller får en tidsbegrænsning på to år i sit kørekort, hvis man har haft en svær psykisk lidelse tidligere i livet.

Raskmelding af patienter med psykiske lidelser ville ikke blot give dem adgang til samme muligheder som alle andre, men også åbne muligheden for at lære mere om graden af helbredelse og dermed udbyttet af den behandling, psykiatrien yder.

Fysisk og psykisk sygdom kan hænge sammen

Psykisk sygdom kan opstå som reaktion på fysisk sygdom og hænger sammen på komplekse måder. Det kan være et chok at få stillet en alvorlig diagnose som eksempelvis kræft, hjertefejl eller en lungesygdom, og det kan starte en bølge af selvbebrejdelse eller en følelse af uretfærdighed.

Nogle patienter kan få svært ved at kende sig selv på grund af sygdommens symptomer eller behandlingens bivirkninger, imens nedsat funktionsevne kan betyde, at det er svært at fortsætte hverdagen som normalt i familien, sociale sammenhænge og på arbejdet.

Psykisk mistrivsel kan opstå som følge af et uforudsigeligt sygdomsforløb. Det oplever blandt andre sclerosepatienter og hjertepatienter, hvor uvisheden om et nyt anfald kan føre til lange perioder med angst.

Det samme gælder diabetespatienter, der lever med en høj grad af personligt ansvar for regulering af blodsukker. Nogle patienter kan føle, at ansvaret er for stort og oplever, at de bliver angste og handlingslammede, da et for lavt blodsukker kan have alvorlige konsekvenser.

Psykiske reaktioner kan resultere i nye fysiske problemer. Eksempelvis når en diabetespatient som reaktion på angst bevidst fastholder et for højt blodsukker eller foretager overdrevent mange blodsukkermålinger, hvilket forringer livskvaliteten og reguleringen af sygdommen.

Kræftpatienter oplever også angst og depression som følge af deres diagnose eller fremskreden sygdom. Undersøgelser viser, at op mod 50 procent af kræftpatienter oplever depression eller psykisk nedtrykthed i varieret grad. Ensomhed er også en bivirkning i forbindelse med fibromyalgi og gigtlidelser, hvor smerter og træthed kan betyde, at man isolerer sig fra venner og familie.

Nogle fysiske sygdomme medfører fysiologiske forandringer, der kan ændre patientens personlighed og adfærd. Sclerose kan eksempelvis føre til depression grundet skader på hjernen samt angst og stress over at få hverdagen til at fungere med nedsat kognitionsevne.

Det samme ses hos patienter med alzheimer eller demens, der kan udvikle depressive symptomer som humørsvingninger og mangel på initiativ som reaktion på oplevelsen af pludselig ikke at kunne genkende familie og venner eller huske daglige rutiner.

Fysiske sygdomme bliver overset hos psykisk syge

Et flertal af psykiatriske patienter lider af en fysisk sygdom, men alt for ofte bliver deres fysiske symptomer overset både af dem selv og af sundhedsvæsenet.

Når psykiatriske patienter ikke tager til lægen med deres bekymringer om en fysisk sygdom, kan det skyldes mange ting. Nogle er bange for ikke at blive taget alvorligt, andre har svært ved at overskue at gøre noget ved det, og nogle bemærker slet ikke deres symptomer.

En undersøgelse viser, at ni ud af ti beboere på bosteder for psykisk syge havde uopdagede fysiske sygdomme som kræft og diabetes. Mennesker med psykiske lidelser lever mellem 15 til 25 år kortere end gennemsnittet. 60 procent af overdødeligheden skyldes udiagnosticerede fysiske sygdomme, der kunne have været behandlet.

Lykkes det at komme til lægen, kan det være svært at få stillet en diagnose på baggrund af konsultationen, der typisk varer 10-15 minutter. I løbet af den tid skal patienten kunne huske og forklare sine symptomer. Det kræver et fokus og en kortfattethed, som man sjældent har, når man har en psykisk lidelse.

Lægen skal samtidig kunne rumme usammenhængende svar, hallucinationer og vrangforestillinger alt afhængig af diagnosen. Det kræver koncentration og tålmodighed, da psykiatriske patienter har brug for mere tid end andre til at få sagt det, som lægen skal vide. Derfor er det vigtigt, at lægen er trænet til at stille spørgsmål og bemærke fysiske symptomer hos en person, der samtidig har en psykose og vil have en anderledes forståelse af krop og sind.

Psykisk syge lever mere usundt

En undersøgelse viser, at mennesker med psykiske lidelser rammes 37 procent oftere af fysiske sygdomme end andre personer. Dårlig kost, inaktivitet og rygning er mere udpræget hos psykiatriske patienter end den generelle befolkning. Derfor kan usund livsstil som resultat af mangel på ressourcer og overskud være en af årsagerne til den hyppigere forekomst af fysiske sygdomme.

En undersøgelse viser, at særligt patienter med både skizofreni og epilepsi er sårbare, da hver fjerde dør, før de fylder 50 år grundet udiagnosticerede livstilssygdomme.

Visse psykiske lidelser medfører oftere fysiske sygdomme end andre som eksempelvis spiseforstyrrelser. Et langt sygdomsforløb med anoreksi kan give skader på indre organer, herunder leverpåvirkninger, hjerteproblemer og knogleskørhed. Mennesker, der lider af overspisning, kan resultere i overvægt og føre til diabetes og slidgigt.

Systematiske og fagligt kvalificerede undersøgelser af den fysiske tilstand hos patienter med psykiske lidelser er vigtige, da faresignaler på fysiske sygdomme ellers vil gå ubemærket hen af både patienter og læger. Samtidig kan patientgruppen nemt falde mellem to stole, da de bliver sendt mellem forskellige specialer samt mellem sygehus og almen praksis.

Pårørende bliver psykisk syge

Når en person bliver alvorlig syg, påvirker det hele familien praktisk såvel som følelsesmæssigt. Både børn og voksne, der er pårørende til en person med psykisk eller fysisk sygdom, oplever symptomer på psykisk sygdom som angst, tristhed og hovedpine. Og alt for ofte må de pårørende gå uden hjælp med alvorlige konsekvenser til følge.

En undersøgelse viser, at 82 procent af pårørende til psykisk syge i høj grad mener, at trivslen i familien er blevet påvirket af den psykiske sygdom. Dertil oplever 23 procent i høj grad, at de har været nødt til at sygemelde sig som følge af psykisk sygdom i familien.

Hvis et familiemedlem bliver alvorligt syg, skal dagligdagen pludselig indrettes efter den syge. De pårørende kommer hurtig til at stå for alt lige fra indkøb, børnepasning og rengøring til at holde styr på lægeaftaler og sørge for, at personen med psykisk sygdom bliver behandlet bedst muligt.

En ny og svær rolle uden meget tid til at tænke på egne behov, og som kan blive en så stor belastning, at de pårørende selv kan risikere at blive syge. Eksempelvis oplever mere end hver anden pårørende til kræftpatienter stress, og hver tredje forælder til et barn med epilepsi får posttraumatisk stressforstyrrelse.

Børn og unge som pårørende bliver syge

Børn og unge, der vokser op i familier med alvorlig sygdom, risikerer også at blive syge og få sociale problemer. Det kan være svært for dem at forstå, at en forælders eller søskendes mistrivsel ikke er deres skyld, og i situationen i hjemmet kan blive utryg og ustabil. Det kan betyde, at barnet isolerer sig fra andre ved eksempelvis at holde det hemmeligt og prøve at undgå at have venner med hjem efter skole.

Undersøgelser viser, at børn af forældre med angst selv har tre til fire gange større risiko for at udvikle samme sygdom inden 18-års alderen. Imens har 26 procent af børn med en søskende, der har en psykisk sygdom, selv fået en psykiatrisk diagnose inden for de seneste ti år. Knap to ud af tre børn har ikke fået tilbudt hjælp og støtte fra det offentlige.

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykiske lidelser rammer mennesker i alle aldre. Ofte må de berørte finde sig i at blive mødt med fordomme og være mere udsatte for fysiske lidelser, alt imens de sammen med deres pårørende kæmper for den rette hjælp.

# data[].attributes.headline
Brinkmanns briks - nyt år, nye diagnoser (sorg)

# data[].attributes.subject
Brinkmanns briks - nyt år, nye diagnoser (sorg)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dag kan du få en diagnose, der hedder gaming disorder eller i sorg ifølge WHO. Helt nye diagnoser som er kommet til i 2022, men hvad skal vi dem? Hvem hjælper det egentlig? Gør det ikke bare flere syge? Diagnosesamfundet griber om sig, år efter år, men måske har vi glemt, at livet er hårdt og ubehageligt.

Vært: Svend Brinkmann.

Tilrettelægger: Christoffer Heide Høyer.

Gæster: Lotte Hvas, speciallæge i almen medicin, tidligere medlem af Etisk Råd og Jesper Vaczy Kragh, seniorforsker ved Center for Humanistisk Sundhedsforskning, KU og phd. i medicinhistorie.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brinkmanns briks | Nyt år, nye diagnoser | DR LYD

# data[].attributes.attachment_link.description
I dag kan du få en diagnose, der hedder gaming disorder eller i sorg ifølge WHO. Helt nye diagnoser som er kommet til i 2022, men hvad skal vi dem? Hvem hjælper det egentlig? Gør det ikke bare flere syge? Diagnosesamfundet griber om sig, år efter år, men måske har vi glemt, at livet er hårdt og ubehageligt.

# data[].attributes.attachment_link.title
LBK nr 67 af 22/01/2024, Social-, Bolig- og Ældreministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Bekendtgørelse af lov om social service (Serviceloven)

# data[].attributes.body
Karen Fastrup fortæller om egen diagnose: Borderline

Psykiater Anne Lindhardt fortæller om diagnosticering, at afvige fra normalen, stigmatisering ud fra ''at være sin diagnose'' osv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brinkmanns briks | Diagnoser gør os sindssyge | DR LYD

# data[].attributes.attachment_link.description
En rask person er bare en, vi endnu ikke har undersøgt godt nok, siger lægerne. Jamen så er vi alle sammen måske også en lille smule sindssyge. Det er ikke let at trække en grænse mellem normale, menneskelige variationer og sindslidelser. Især ikke når det er vores personlighed, det drejer sig om. Det kender forfatter til bogen Hungerhjerte, Karen Fastrup, alt til. Hun er - eller har været - sindssyg. I studiet har jeg også psykiater Anne Lindhardt.
Vært: Svend Brinkmann.
Tilrettelægger: Maja Hald.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Recovery handler om at komme sig fra psykiske vanskeligheder og overvinde de sociale følgevirkninger, det kan medføre for mange af de borgere, som får alvorlige psykiske vanskeligheder. En ofte anvendt definition af recovery er, at det er:

"en dybt personlig, unik forandringsproces med hensyn til ens holdninger, værdier og mål, færdigheder og/eller roller. Det er en måde at leve et tilfredsstillende liv på præget af håb og aktiv medvirken selv med de begrænsninger, der er forårsaget af sygdom. Recovery indebærer udvikling af ny mening og nyt formål i ens liv" (William Anthony, Boston Universitet, 1993).

I nyere engelsk forskning om recovery lægges der vægt på, at:

"recovery handler om at skabe sig et meningsfuldt og tilfredsstillende liv, sådan som personerne selv definerer det, med eller uden symptomer og problemer, som kan komme og gå" (Mike Slade m.fl., ImRoc, 2008).

Fælles for de to definitoner er deres fokus på den enkeltes proces frem mod et personligt defineret godt liv.

Læs mere om recovery - herunder recoveryunderstøttende indsatser på Social- og Boligstyrelsens vidensportal (nyt vindue åbner)

# data[].attributes.attachment_link.description
Kommunerne har igennem flere år været i gang med en omstillingsproces af indsatserne i forhold til mennesker med psykiske vanskeligheder. Fokus er på at udvikle en praksis, der understøtter den enkeltes recoveryproces og som undgår at fastholde mennesker i afhængighed af professionelle støttesystemer.

# data[].attributes.attachment_link.title
BKI nr 20 af 15/11/2017, Udenrigsministeriet

# data[].attributes.attachment_link.description
Bekendtgørelse af FN-konvention af 13. december 2006 om rettigheder for personer med handicap

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når du er færdig, vises resultatet af stresstesten, og du præsenteres for en kort beskrivelse af dit stressniveau samt anbefalinger baseret herpå. Resultatet af stresstesten gives på en skala med niveauerne "lav oplevet stress", "moderat oplevet stress" og "høj oplevet stress". På resultatsiden kan du desuden printe eller gemme din stresstest. Bemærk, at det ikke kræver nogen form for registrering af personlige oplysninger at tage stresstesten, og din besvarelse er komplet fortrolig.

Mistænker du, at du lider af stress? Kontakt Psykologerne Johansen og Kristoffersen for en visiterende samtale. Vi tilbyder kort venteliste og har praksisser beliggende ved Frederiksberg i København og i Aarhus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Stresstest - har jeg stress? | Online test PJKP

# data[].attributes.attachment_link.description
Test dig selv for stress. Tag den officielle PSS stresstest online for at finde ud af, om du måske har stress. Psykologhjælp på Frederiksberg og i Århus.

# data[].attributes.body
Som pædagoger møder vi voksne med psykiske handlinger under flere paragraffer i Serviceloven. Eksempler på disse kan være botilbud, beskyttet beskæftigelse, bostøtte, psykiatri mm. Dette er steder pædagogen og individet mødes, men formålsparagraffer tydeliggører hvordan man bl.a. skal arbejde med individet.
Meningen med disse paragraffer er at alle mennesker, skal behandles med værdighed, omsorg og med tryghed.

Formålsparagraffer
1) forebygge, at den enkeltes problemer forværres,
2) understøtte den enkeltes muligheder for at fastholde egne ressourcer eller fremme øget selvstændighed samt forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion,
3) forbedre mulighederne for den enkeltes livsudfoldelse gennem kontakt, tilbud om samvær, aktivitet, behandling, omsorg og pleje,
4) fremme inklusion i samfundet, herunder medvirke til at øge den enkeltes mulighed for deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og sociale relationer, og
5) sikre en helhedsorienteret støtte med tilbud afpasset efter den enkeltes særlige behov i egen bolig, herunder i botilbud efter lov om almene boliger m.v. eller i botilbud efter denne lov.

# data[].attributes.body
Stigmatisering: Ifølge Goffman kan diagnosekategorisering skabe risiko for stempling, stigmatisering eller det at påklistre et mærkat uden hensyn til at individet er mere end det mærkat andre har påklistret. Dette skaber en risiko for at skabe en diagnose-identitet eller en identitet som værende ‘’unormal’’.

Et citat fra dansen om definitionerne understøtter dette: ‘’Et af de helt store dilemmaer i kategorisering er, at kategoriseringen er genererende – den er så at sige med til at skabe og fastholde de kategorier, den iagttager’’

Ifølge Mary Douglas skaber mennesket forskellige kategorier oppe i hovedet, og når vi møder noget som ikke passer i en eksisterende kategori, etablere vi en ny kategori (s.127). Disse nye kategorier kan man vælge at definere på forskellige og ens egne måder.

Selvstigmatisering: Diagnoser kan også påvirke individets selvopfattelse og opfattelse af andre. Nogle gange kan det føre til stigmatisering eller selvopfyldende profetier, hvor individet internt eller eksternt begrænser sig selv baseret på en diagnose.

Eksempel: Brinksmans briks – diagnoser gør os sindssyge
En kvinde er blevet diagnoseret med borderline, og har svært ved at se sig selv i alle kategorierne, men i tankeprocessen overvejer: ‘’er jeg hele min diagnose, eller er min personlighedsafvigelse blot et hjørne af min personlighed?’’

# data[].attributes.body
I takt med diagnosekulturen og eventuelle årsager bag er det vigtigt for pædagogen at have fokus på hvad det gør ved det enkelte individ.

Pædagogen skal have overvejelser om egen betydning for, hvordan personer med diagnoser bliver opfattet eller opfatter sig selv, som er afgørende for hvordan og i hvilket omfang individet skal have hjælp. Dette hænger sammen med fokusset på hvordan stigmatisering eller selvstigmatisering påvirker det enkelte individ med evt. flere sociale problemer fx mistrivsel, utilstrækkelighedsfølelsen, følelsen af anderledeshed mm.

Pædagoger er derudover også i risiko for selv at stigmatisere, som kan skabe flere sociale problemer for individet. Dette kan være at have et stort fokus på at borgerens handling er grundet diagnosen.

# data[].attributes.body
Kort og godt om målgruppen og den medicinske sundhedsforståelse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bo Hejlskov Elvén er neuropsykolog, underviser og forsker og har i mange år arbejdet med håndtering af problemsituationer i socialpædagogisk arbejde og forebyggelse af vold. I podcasten deler han ud af sin viden om emnet, og her kan du læse om de vigtigste redskaber til at arbejde med Low arousal:

Drop lydighedspædagogikken:

Low Arousal handler grundlæggende om respekt for de mennesker, vi arbejder med. Om ikke at lade sig provokere, ikke at stille ultimatum og sørge for, at der altid er en udvej for borgeren til at vælge den rigtige løsning.

'Mennesker opfører sig ordenligt, hvis de kan'. Hvis man tænker på den måde, får man et livssyn, hvor mennesker som udgangspunkt gør deres bedste. Det betyder også, at når såkaldt problemadfærd opstår, så må vi se på rammerne og de pædagogiske metoder.

Hav det rigtige niveau af krav og forventninger:

Hvis et menneske fx ikke er i stand til at sidde stille og spise sammen med andre, må vi lade være med at blive ved med at have en forventning om, at det er muligt. Vi skal også huske på, at stressfølsomhed skifter over tid, og det er vigtigt, at vi som fagpersoner sørger for at justere vores krav og forventninger, så de passer til den situation, borgeren befinder sig i.

Håndter, evaluer, og forandr:

Kig på de svære situationer fase for fase. Hvad var årsagen til, at situationen opstod, og hvor stillede vi som fagpersoner for høje krav? Hvordan agerede du selv i situationen? Forsøgte du at aflede, og hvordan var dit kropssprog og stemmeleje? Fik du hjulpet borgeren tilbage i selvkontrol? Og vigtigst af alt: hvad kan I som fagpersoner gøre for at sikre, at situationen ikke opstår igen. På den måde får man en systematisk tilgang til konfliktsituationer.
LÆS OGSÅ: Man når langt med hænderne i lommen
Tre grundlæggende principper i Low Arousal

Ansvarsprincippet: den, der tager ansvar, kan påvirke:
Hvis vi tror, at mennesker som udgangspunkt gør deres bedste, må vi som fagpersoner tage ansvar for at påvirke de mennesker, vi arbejder med. Ellers øger vi risikoen for konflikter, vold og magtanvendelser. I stedet for at se på en borger som udadreagerende, må vi i stedet tænke på, at det er en borger, der har svært ved at styre sin arousal. Det kan vi hjælpe med at ændre på gennem rammer, struktur og pædagogiske værktøjer.

Kontrolprincippet: den, der har kontrol over sig selv, kan samarbejde:
Hvis et menneske mister kontrol over sig selv og sine handlemønstre i en svær situation, opstår der uhensigtsmæssig adfærd. Så hvis en konfliktsituation er ved at opstå, må man som fagperson hjælpe borgeren til at genvinde kontrollen for eksempel gennem afledning.

Princippet om affektsmitte:
Mennesker bliver påvirket af følelser omkring dem. Det gør sig særligt gældende for de mennesker, vi arbejder med i socialpædagogikken. Derfor gælder det om at have en pædagogisk hverdag, hvor man er så rolig og afdæmpet som muligt.

Kilde: Bo Hejlskov Elvén

# data[].attributes.attachment_link.title
Bo Hejlskov Elvén - sådan arbejder du med Low Arousal

# data[].attributes.attachment_link.description
Low Arousal handler om at have en ikke-konfronterende tilgang til at håndtere svære situationer, og forebygge, at de opstår. I denne artikel får du neuropsykolog Bo Hejlskov Elvéns gode råd til at arbejde med Low Arousal

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For det første er det os voksne, der har ansvaret for at skabe nogle rammer, der tager hensyn til barnets udfordringer, og sikrer en tryg, forudsigelig hverdag, der er præget af en positiv relation mellem barn og voksen. Det kræver en grundlæggende viden om barnets udfordringer. Har barnet f.eks. problemer med sanseforstyrrelser, er barnet meget stressfølsomt, er de eksekutive funktioner ikke alderssvarende, så skal der tages specielle hensyn til det. Men træerne vokser jo ikke ind i himlen, og vi kan ikke undgå konflikter helt, selv om vi tilpasser rammerne omring barnet. Derfor er det vigtigt at have nogle metoder, som kan bruges, når konflikten eskalerer.

For det andet gælder det om at regulere sit eget og barnets affektniveau. Det er meget vigtigt, at man ikke går med op i affekt, når barnet bliver frustreret, da affekt smitter. Hvis man hæver stemmen og skælder ud, kan man være ret sikker på, at barnets affektniveau stiger, og man bliver skældt tilbage med samme eller højere intensitet. Det har de fleste, som har haft med børn med ADHD at gøre, oplevet. At holde sin affekt lav er ikke noget, som falder alle lige nemt, men det kan man heldigvis arbejde med. Personligt har jeg en liste over former for adfærd, som jeg ved, presser mig op i affekt (f.eks. høje skrig i længere tid). For at forhindre at jeg gå med op i affekt, når jeg oplever disse former for adfærd, har jeg udviklet en række strategier, som gør det lettere for mig at holde mit affektniveau lavt. F.eks. bruger jeg min vejrtrækning aktivt og jeg holder fysisk afstand til barnet. Men først og fremmest har jeg hele tiden en opmærksomhed på mit eget affektniveau. På den måde risikerer jeg ikke at gå op i affekt, uden at jeg opdager det.

For det tredje skal vi se på, hvilke krav vi stiller til børnene, og ikke mindst hvordan vi stiller dem. Studier har vist, at ca. 2/3 af alle konflikter i skoler og på opholdssteder opstår i kravsituationer. Derfor er vi nødt til at kravtilpasse. Her er det vigtigt at understrege, at vi ikke nødvendigvis skal stille lavere krav til børn med ADHD eller andre udviklingsforstyrrelser, men at vi skal stille dem på en måde, så det bliver lettere for dem at sige ja til vores krav. Det kan f.eks. være urimeligt at stille krav til en dreng på 7 år med ADHD om, at han skal sidde stille i 45 minutter og lave matematik. Her vil kravtilpasning være påkrævet. Man kunne f.eks. overveje, om drengen skal have indlagt pauser, eller om han skal lave noget af matematikken på en iPad.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om tilgangenBørn, der kan opføre sig ordentligt, gør det. Vi voksne har ansvaret for barnets adfærd: Vi skal smitte børnene med ro i stedet for at stresse dem med affektudsving og skældud. Low Arousal gør endeligt op med konsekvenspædagogikken.Lucas kaster stole gennem lokalet og slår og sparker. Jeg reagerer med skældud og fastholdelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LA2 er en samtale- og reflektionsmetode, der har fokus på at forstå borgerens "indefra" perspektiv og ønsker at kende borgerens ressourcer og belastninger.

Samtidig er LA 2 også en udredningsmetode, der beskriver den fagprofessionelles "udefra" perspektiv. Disse to perspektiver kvalificerer hinanden i LA2. I LA2 anses samarbejdet mellem medarbejder og borger som centralt, så borgeren ikke står alene om ansvaret for at finde løsninger. På denne måde skabes der en alliance mellem personale og borger om sammen at reducere kritiske episoder.

LA'et i LA2 står for Low Arousal, og metoden har også elementer af Feedback Informed Treatment. LA2 er en metode, som forholder sig til både Forebyggelse, Håndtering og Læring. Dette sker igennem tre konkrete værktøjer:

Trivselsplanen handler om forebyggelse. Den fokuserer på at understøtte borgerens trivsel til hverdag og holde belastningerne så langt nede som muligt.

Tryghedsplanen fokuserer på hvordan borger og medarbejder håndterer svære situationer, så borgeren så vidt muligt undgår at komme i affekt og miste selvkontrollen.

Læringsplanen handler om at tage fælles læring med ud af kritiske episoder og lade den indgå i det fremadrettede samarbejde.

Planerne bliver udarbejdet i et samarbejde mellem medarbejder og borger og revideres løbende. I planerne beskrives de konkrete strategier for både borger og medarbejder for at sænke borgerens belastningsniveau og for at håndtere og lære.

Metoden er udviklet i samarbejde med Socialstyrelsen og medarbejdere og borgere på socialpsykiatriske botilbud i Danmark.

Et af de botilbud, der benytter LA2 er Grevenlund i Odense Kommune. I den næste video kan du besøge Grevenlund og se, hvordan de arbejder med metoden.

# data[].attributes.attachment_link.description
LA2 er en samtale- og refleksionsmetode med elementer af både forebyggelse, håndtering og læring. Grundfilosofien er, at borger og medarbejder begge er eksperter med hver deres perspektiv.

# data[].attributes.body
I dag har vi forsøgt at undersøge muligheden for interview til studieprodukt 3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Målgruppe

Borgere med førstegangs psykoser der kommer i forbindelse med psykiatrien. Socialstyrelsen afprøver i øjeblikket "Åben Dialog" i en kommunal psykosocial kontekst overfor borgere med skizofreniforme lidelser. Denne danske afprøvning af Åben Dialog i Danmark er dermed ikke målrettet borgere med førstegangspsykoser, men derimod borgere, der allerede har en skizofrenidiagnose. Åben Dialog anvendes flere steder i Danmark i forhold til unge med skizofreni indenfor børne- og ungdomspsykiatrien og voksne med svære psykiske lidelser i de kommunale psykosociale tilbud.

Metode

Åben Dialog er en netværksorienteret, helhedsorienteret tilgang, der inddrager relevante fagprofessionelle og private netværk i forhold til borgerens situation. Tilgangen er baseret på syv principper for hurtig og samtidig indsats i forhold til borgeren og dennes netværk. Inddragelse af netværkene sker på baggrund af borgerens ønske. Som noget af det grundlæggende i Åben Dialog, vægter alle udsagn lige, og den professionelle rolle er ikke at søge løsninger, men at give et fagligt perspektiv som kan supplere borgerens eget og resten af netværkets perspektiver.

Implementering

I dansk sammenhæng er Åben Dialog implementeret en række steder både indenfor den kommunale og regionale psykosociale indsats. Blandt andet arbejder Odsherred og Kolding kommuner samt distriktspsykiatrien i Augustenborg, Kolding og Helsingør med Åben dialog.

Læs evalueringen af fem kommuners afprøvning af tilgangen Åben Dialog i forhold til borgere med svære psykiske lidelser:
'Kvalitet i den kommunale indsats over for borgere med svære psykiske lidelser - Åben dialog'
Effekt

Der er gennemført et mindre quasieksperimentelt af Åben Dialog sammenlignet med traditionel indsats i Finland. Resultaterne herfra viser, at de der modtog Åben Dialog i mindre grad modtog en offentlig ydelse, samt at der var færre tilbagefald for denne gruppe og færre indlæggelsesdage.

Økonomi

Aktuelt findes der ikke et validt økonomisk datagrundlag.

Webinar: Fra borgerinddragelse til partnerskab

Webinaret fra april 2022 handler om tilgangen Åben Dialog, som først bliver introduceret ved specialkonsulent Finn Blickfeldt Juliussen fra Socialstyrelsen. Herefter deler en leder og en borger fra Høje Taastrup Kommune deres erfaringer med Åben Dialog i praksis.

Åben Dialog kan noget helt særligt, når det handler om involvering af borgeren - både i egen sag og i arbejdet med udvikling, kvalitet i arbejdsgange og formidling på et mere organisatorisk niveau.
Se webinar på YouTube.

# data[].attributes.attachment_link.description
Åben Dialog er en helhedsorienteret tilgang med fokus på inddrage borgerens netværk. Læs om metoden her og se videooptagelse fra webinar april 2022.