# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Prezi here. Get Prezi account access by signing into Prezi here, and start working on or editing your next great presentation.

# data[].attributes.body
logbog

# data[].attributes.headline
Interview svar af Teis Nørgaard Mikkelsen

# data[].attributes.subject
Interview svar af Teis Nørgaard Mikkelsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Cyber- og informationssikkerhed i vandsektoren (DCIS)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Atmosfærisk kvælstof i form af ammoniak, ammonium, nitrat samt en række andre reaktive kvælstofforbindelser er den form for luftforurening, der for tiden har størst betydning for den danske natur. Over 50% af de danske naturområder modtager mere kvælstof end de kan tåle.

Der udarbejdes årlige rapporter over den atmosfæriske nedfald af forskellige stoffer til Danmark. Det og meget andet fremkommer under menupunkter til højre. Fx er det også muligt at blive klogere på iltsvind og tålegrænser - hvilken belastning naturen kan tåle, og hvor meget den bliver belastet.

Resultater for de sidste mange års overvågning af det danske vandmiljø har vist, at afsætningen af kvælstof fra atmosfæren udgør en betragtelig del af den kvælstof, som årligt tilføres til de indre danske farvande. Nedfaldet af kvælstof forårsager også betydelig skade for havområder. Luftens kvælstofnedfald er medvirkende til dannelse af de seneste årtiers store og hyppige tilfælde af iltsvind.

Luften indeholder en lang række andre kemiske forbindelser, som har skadelige effekter på naturen - læs mere om det under Målemetoder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Atmosfærisk kvælstof i form af ammoniak, ammonium, nitrat samt en række andre reaktive kvælstofforbindelser er den form for luftforurening, der for tiden har størst betydning for den danske natur. Over 50% af de danske naturområder modtager mere kvælstof end de kan tåle. Der udarbejdes årlige rapporter over den atmosfæriske nedfald af forskellige stoffer til Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Søg blandt alle DR’s TV-programmer, Nyheder, Opskrifter, Podcasts, Radio-programmer og børneindhold.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi

Syreregn er den syreholdige nedbør (pH < 4,5), som dannes, når forskellige forureninger og naturligt forekommende stoffer bliver opløst i skyernes vanddråber. Syren kan dannes, når de følgende stoffer findes i atmosfæren:

Uddybning af kilderne

Luft forurening fra kraftværkerne, trafikken, affaldsforbrænding og landbruget er hovedkilderne til sur regn. Men selv om udviklingen er gået den rigtige vej siden 1980'erne, er luftforureningen stadig skyld i skader på skove, søer, heder og moser. I Verden er hvert fjerde træ i skovene svækket. Hver fjerde træ i alle skove er ikke svækket, det kommer an på hvor du laver målinger. f.eks. en russisk skov, ville næsten ikke være svækket, da der ikke sker syreregn på grund af landets størrelse, og at skoven ligger langt fra fabrikker og andet der er med til at forurene vores miljø. Men det er stadig sandt at skove som ligger nær industriområder er hårdt ramt af syreregn. I 1994 kunne kun 2/3 af de danske rødgraner betegnes som sunde. Men det er stadig ikke alle skove der er ramt af 'syreregn'.

Hvordan er udviklingen vendt?

I Europa er syreregnen ikke så stort et problem som tidligere. Det der er sket er:

Kulkraftværker og affaldsforbrændingsanlæg renser røgen for svovlsyre og saltsyre, ved at sprøjte våd kalk ind i røgen før den sendes ud af skorstenene. Derved neutraliseres syren.

Biler er blevet pålagt at sætte katalysatorer i udstødningsrøret, så NOx bliver spaltet i N₂ og O₂.

Det sidste store problem - forsuringen af havet med kulsyre - mangler stadig en løsning. Der skal udledes mindre CO ₂.

Syreregnens konsekvenser

Når syren trænger ned i jordbunden, udvasker syren over nogle år kalk og basiske næringsstoffer, som bl.a. er nødvendige for træers vækst. Syreforholdene i jorden, betyder meget for hvad der kan vokse i den. Samtidig frigiver jorden aluminiumforbindelser, som er giftige for træers- og nogle planters rødder. Kvælstofforbindelser er i dag den vigtigste årsag til skader på naturen som følge af luftforurening.

Den sure nedbør virker opløsende og eroderende på bjergarterne, men også på bygninger og maskiner, og både dyr og planter kan lide skade. Ofte er det dog nogle afledte virkninger, som skader planterne, mere end den sure nedbør i sig selv. Dog er der forbedringer, da de forskellige regeringer er blevet mere oplyst om miljø problemerne. Men vi kommer nok aldrig i et helt rent miljø. Derfor sker de nedenstående ting stadig med vores planter:

1. Den sure nedbør gør de mineralske næringsstoffer letopløselige, sådan at de bliver udvasket af jorden. Derved kommer planterne til at mangle afgørende mineraler.

2. Der opstår frie Al³⁺-ioner (aluminiumioner), når jordvæsken bliver sur, og de er giftige for planterne.

3. Jordstrukturen ændres, når brintionerne opløser (dispergerer) jordens krummestruktur (kolloider). Det betyder dårligere luftskifte og forringede vilkår for planternes rodnet.

Danmark er mindre hårdt ramt af sur nedbør end Norge og Sverige. Det skyldes, at isen under istiden høvlede en masse kalk af havbunden i Skagerrak, Kattegat og Østersøen og blandede det op med jorden i Danmark. Derfor har jorden i Danmark en større buffereffekt, end den har i de andre nordiske lande, hvor isen kom fra.

Se også/Kilder

# data[].attributes.attachment_link.title
Syreregn - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi Syreregn er den syreholdige nedbør (pH < 4,5), som dannes, når forskellige forureninger og naturligt forekommende stoffer bliver opløst i skyernes vanddråber. Syren kan dannes, når de følgende stoffer findes i atmosfæren: Luft forurening fra kraftværkerne, trafikken, affaldsforbrænding og landbruget er hovedkilderne til sur regn.

# data[].attributes.attachment_link.title
25. Energiforurening | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
EnergiforureningLuften er forurenet De fossile brændstoffer har været en af de vigtigste forudsætninger for udviklingen af det moderne, højteknologiske samfund. Desværre har brugen af dem også nogle negative sider, fordi de påvirker og forurener...

# data[].attributes.attachment_link.title
26. Drivhusgasser | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
DrivhusgasserDrivhusgasser i atmosfæren Forskerne er enige om, at afbrændingen af fossile brændsler giver forøgede globale temperaturer. Når det afbrændte carbon reagerer med luftens oxygen og danner CO2, påvirkes drivhuseffekten. CO2 er en...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdet på denne side vedrører regeringen Lars Løkke Rasmussen III (2016-2019)

Turen gik fra Cityringens kontrol- og vedligeholdelsescenter til den kommende metrostation på Enghave Plads og videre frem mod Gammel Strand station.

Statsministeriet
Transport-, Bygnings- og Boligministeriet

En mindre delegation af Metroselskabets ejerkreds fik i dag muligheden for en testtur på hovedstadens kommende metrolinje, Cityringen (M3). Turen gik fra Cityringens kontrol- og vedligeholdelsescenter nær Fisketorvet til stationen på Enghave Plads og forbi stationerne på København H og Rådhuspladsen frem mod den kommende metrostation på Gammel Strand.

"Cityringen er en kæmpe gevinst for os alle sammen. Trafikken kommer væk fra gaden og ned under jorden. Det betyder smidig trafik. Det har enorm betydning for støj, luftforurening og miljø. Og det er en del af en vision om nye boligområder", sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen i en kort tale, inden han steg ombord på det nye, førerløse tog.

Populært transportmiddel
Metroen er populær, og sidste år kom der 2,5 pct flere passagerer end forudsat - i en tid, hvor færre generelt bruger kollektiv transport.

På turen i byens kommende metrolinje M3 passerede delegationen den nye metrostation København H, der med Cityringen vil overhale Nørreport som landets mest travle station med 150.000 påstigere i døgnet. Åbningen af Cityringen vil i de kommende år drive en markant positiv udvikling inden for kollektiv transport.

Flere linjer på vej
Med åbningen af Cityringen (M3) vil metroen på få år fordoble sit passagertal, som sidste år var på knap 65 mio. passagerer. Cirka et halvt år efter åbningen af Cityringen, ventes Nordhavnslinjen at kunne slå dørene op for passagerer. Nordhavnslinjen (M4) vil i første omgang tilføre metrosystemet to ekstra stationer, og i 2024 kobles Sydhavnsmetroens fem stationer på M4.

"Når Cityringen, Nordhavnsmetroen og Sydhavnsmetroen er færdige, står vi med et stærkere og mere effektivt kollektiv trafiknet i hovedstaden, der vil være et endnu bedre alternativ til bilen i de tættest bebyggede områder. Det vil medvirke til at mindske trængslen, begrænse luftforureningen, og så vil byen bedre kunne rumme den store efterspørgsel efter flere boliger. Anlæggelsen af metroen er en rigtig stor gevinst for hovedstaden - både for rejsende, der bor i byen, og for dem, der kommer på besøg", siger Transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen.

På Frederiksberg medfører Cityringen, at Frederiksberg station vil blive landets femte største station, målt i passagertal. Borgmesteren glæder sig over, at Cityringen tilfører kommunen nye stationer og forbindelser til resten af hovedstaden

En mindre delegation af Metroselskabets ejerkreds fik i dag muligheden for en testtur på hovedstadens kommende metrolinje, Cityringen (M3). Turen gik fra Cityringens kontrol- og vedligeholdelsescenter nær Fisketorvet til stationen på Enghave Plads og forbi stationerne på København H og Rådhuspladsen frem mod den kommende metrostation på Gammel Strand.

"Cityringen er en kæmpe gevinst for os alle sammen. Trafikken kommer væk fra gaden og ned under jorden. Det betyder smidig trafik. Det har enorm betydning for støj, luftforurening og miljø. Og det er en del af en vision om nye boligområder", sagde statsminister Lars Løkke Rasmussen i en kort tale, inden han steg ombord på det nye, førerløse tog.

Populært transportmiddel
Metroen er populær, og sidste år kom der 2,5 pct flere passagerer end forudsat - i en tid, hvor færre generelt bruger kollektiv transport.

På turen i byens kommende metrolinje M3 passerede delegationen den nye metrostation København H, der med Cityringen vil overhale Nørreport som landets mest travle station med 150.000 påstigere i døgnet. Åbningen af Cityringen vil i de kommende år drive en markant positiv udvikling inden for kollektiv transport.

Flere linjer på vej
Med åbningen af Cityringen (M3) vil metroen på få år fordoble sit passagertal, som sidste år var på knap 65 mio. passagerer. Cirka et halvt år efter åbningen af Cityringen, ventes Nordhavnslinjen at kunne slå dørene op for passagerer. Nordhavnslinjen (M4) vil i første omgang tilføre metrosystemet to ekstra stationer, og i 2024 kobles Sydhavnsmetroens fem stationer på M4.

"Når Cityringen, Nordhavnsmetroen og Sydhavnsmetroen er færdige, står vi med et stærkere og mere effektivt kollektiv trafiknet i hovedstaden, der vil være et endnu bedre alternativ til bilen i de tættest bebyggede områder. Det vil medvirke til at mindske trængslen, begrænse luftforureningen, og så vil byen bedre kunne rumme den store efterspørgsel efter flere boliger. Anlæggelsen af metroen er en rigtig stor gevinst for hovedstaden - både for rejsende, der bor i byen, og for dem, der kommer på besøg", siger Transport-, bygnings- og boligminister Ole Birk Olesen.

På Frederiksberg medfører Cityringen, at Frederiksberg station vil blive landets femte største station, målt i passagertal. Borgmesteren glæder sig over, at Cityringen tilfører kommunen nye stationer og forbindelser til resten af hovedstaden

# data[].attributes.attachment_link.description
Turen gik fra Cityringens kontrol- og vedligeholdelsescenter til den kommende metrostation på Enghave Plads og videre frem mod Gammel Strand station.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du er en ven af miljøet, så har du solceller på taget og en elbil i garagen, som du bruger, når du skal bevæge dig rundt i Danmark.

Hvis du til gengæld vil gøre så stor skade som muligt, så skal du flyve på First Class, hvor du får en stor del af pladsen (og derved også CO2-udslippet) på et i forvejen miljøskadeligt fly.

Og så er der en masse transportformer, der ligger i midten.

Hvert år rejser mange hundrede tusinde danskere ud på ferie - skiferie, cruises og storbyferier i weekenden. Hvis du i forvejen arbejder på at minimere dit CO2-udslip hjemme, er det ærgerligt at sende mange ton CO2 ekstra ud i atmosfæren, når du skal ud at rejse.

Se en tabel over CO2-udslippet ved de mest almindelige rejseformer her:
*Tallene er opdateret med ny kilde d. 06-02-2019. Vidste du, at du på Greenmatch.dk indhente tilbud på grøn energi? Vi hjælper dig eksempelvis med at finde den billigste varmepumpe, bedste jordvarmeanlæg eller solceller.
Fly er den værste rejseform

En gennemsnitlig europæer genererer cirka 10 ton CO2 om året. Det tilsvarende tal for en amerikaner er cirka 19 ton. En enkelt tur til og fra Danmark til New York og tilbage igen genererer i sig selv ca. 3 tons CO2 per person om bord på flyet, hvis det er fyldt helt op.

Herved er lufttrafikken en af de værste syndere i relation til den globale opvarmning, vi lige nu udsætter kloden for.

Især hvis du betaler for Business eller First Class, er du med til at bidrage til mere CO2 i atmosfæren. Her får du mere plads, og derved er der færre personer at "splitte" CO2-regningen over.

Vi kunne spare mange tusinde tons årligt ved alene at flyve de korteste ruter fra A til B, men når vi i Danmark flyver til Thailand, sker det ofte over De Arababiske Emirater i form af Dubai og Qatar, og hvis vi skal til USA, skal vi ofte lige lande i London eller Helsinki først.

Tal fra BilligeFlybilletter.dk viser, at vi konsekvent vælger de billigste billetter over selv markant kortere ture. At flyve bliver set som en "commodity" - det vil sige en ydelse, der ikke er mere end at køre fra A til B. Derfor er vi heller ikke villige til at betale for ekstra kufferter med i flyet, noget at drikke eller en kortere tur, selvom det er hvad miljøet vil have bedst af. Hoteller adskiller sig her ved, at vi er villige til at betale for ikke at sove i en lusebefængt seng udenfor byen - men vi vil gerne flyve med RyanAir.

Flytrafik er almindeligt anerkendt for at bære 5% af det CO2-udslip, der lige nu er med til at påvirke jordens gennemsnitstemperaturer. Hvis du bor i en af de store danske byer, tager metro og cykler, vil dine flyture sandsynligvis udgøre det primære CO2-udslip for dig.

Elbiler og busser i front

De bedste rejsemetoder er elbiler, mindre benzinbiler og busser. Elbilen er især god, hvis du kombinerer med et sæt solceller på taget, så CO2-udgiften ved at udvinde strømmen fra fossile brændstoffer ikke skal regnes med i det endelige resultat.

Især hvis du skal ud at rejse længere ture, viser bussen sig god. Du har ét køretøj med en almindelig motor, men 20-40 pladser. Måske er turen ikke hurtigt overstået, og det kan blive lidt indelukket, men kloden ville som et hele være i bedre stand, hvis vi blot alle kørte i bus i stedet for at flyve eller køre selv.

Elbilerne er endnu ikke kommercielt slået igennem i Danmark. I december 2015 blev der godt nok registreret 1200 Tesla S-biler, men i januar faldt dette tal til under 100, fordi registreringsafgiftsfritagelsen ikke længere var i effekt. Forinden da er der også registreret en række Golf E-biler og Renault Fluenze-biler - men det er ikke et tal, der modsvarer de mange tusinde benzinbiler, der hver eneste måned ruller ud på de danske veje.

Ønsker du at investere i en elbil, skal du have den tunge pengepung frem. Derfor kan det være en god idé at undersøge, om du kan komme af med dine lån med et samlelån. På Samlelaan.net kan du nemt få tilbud på samlelån og dermed komme af med din gæld, så du kan investere i en mere miljøvenlig transportform.

Flyindustrien bliver bedre

Som miljøvenlig rejsende bliver du glad for at høre, at flyindustrien lige nu arbejder intensivt på at gøre dine fremtidige flyture mindre CO2-udledende. Det er der nemlig god økonomi i.

40% af udgiften forbundet med at drive et flyselskab er brændstof. Når du cruiser over havet i en Boeing 747, bruger flyet 4 liter brændstof hvert eneste sekund. Rutefly bruger kerosin, der er en særligt potent form for benzin. Den benzin, du får i din bil, er restprodukterne, når kerosinen først er blevet udskilt.

Boeings nylige 787-fly med tilnavnet Dreamliner er et godt eksempel på dette.

Flyet er udviklet med lette og nye materialer, der betyder, at mindre kerosin skal til for at få flyet til at lette. Det er ikke det største i lufthavnen - men til gengæld er det lykkes for Norwegian, der er den primære aftager af flyet, at fylde det op med en belægningsgrad på over 90%.

Fordelen ved som flyselskab at vælge Dreamlineren over eksempelvis konkurrenten Airbus' præmiefly A380, viser sig i prisen per nautikalt mil over havet.

Her koster Airbus A380-800 over 60 dollars per mil i ren benzin.

Norwegians Dreamliner koster - med lidt færre om bord, men stadig mange hundrede - blot 27 dollars! Det gør Dreamlineren til en af de billigste i sin vægtklasse og Airbus A380 til den klart dyreste i sin.

Når du er landet

Når først du er landet kan du gøre flere ting for at gøre op for din flyrejse - eller, hvis du er rejst med bus eller elbil, yderligere forbedre dit CO2-regnskab:

Vælg et grønt hotel. For mange hotelkæder er en grøn tilgang til miljøet blevet et vigtigt salgsparameter. Læg dine penge hos et af de hoteller, der tager miljøet seriøst.

Brug offentlig transport og cykel så vidt muligt. Hvis du har en bil, så kør stille og roligt, sørg for at dine dæk er godt pumpede, og brug tjenester som GoMore og dennes ækvivalent rundt omkring i verden til at tage flere personer med.

Køb mad fra lokale butikker, og gå efter den mad, der er dyrket i området.

Og spis grønt - gå udenom animalske produkter. Forsøg at have økologisk og lokal mad på din tallerken.

God rejse!
Om GreenMatch.dk: Vi er en grøn sammenligningstjeneste, hvor du kan få de bedste tilbud på energibesparende varmekilder som f.eks. luft til vand varmepumpe og isolering.

# data[].attributes.attachment_link.title
Se hvor stort dit CO2-udslip er, når du rejser

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du er en ven af miljøet, så har du solceller på taget og en elbil i garagen, som du bruger, når du skal bevæge dig rundt i Danmark. Hvis du til gengæld vil gøre så stor skade som muligt, så skal du flyve på First Class, hvor du får en stor del af pladsen (og derved også CO2-udslippet) på et i forvejen miljøskadeligt fly.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Hvert år produceres der på verdensplan 62 millioner ton tøj. Beklædningsindustrien regnes for en af de mest forurenende i verden, og produktionen af tøj står for over 10 procent af verdens samlede udledning af CO2. Det er mere CO2 end fly og shipping tilsammen. Hver dansker køber i gennemsnit 10,9 kg tøj om året, og over halvdelen af det tøj, vi ikke længere bruger, havner i skraldespanden.

De seneste år er der taget en række initiativer til at minimere tøjspild og udvikle en mere bæredygtig produktion af tøj. Forskere arbejder på at opfinde nye, mere bæredygtige materialer og metoder til produktion, farvning og styrkelse af tøjets holdbarhed. SoMe-kampagner under hashtagget #stoptøjspild, tøjbytte, deletøjfællesskaber og genbrugsmode søger at øge bevidstheden omkring vores tøjforbrugs konsekvenser for klimaet. Desuden er gamle husmoderråd og det at reparere tøj og give det nyt liv kommet på mode under buzzwords som upcycling og downcycling. Også større tøjfirmaer byder ind med initiativer, der skal minimere de miljømæssige konsekvenser af tøjproduktionen.

Kan mode være bæredygtig? Klimax - en serie på Tjek. 2020-08-12. Videoen forklarer, hvordan tøjproduktion belaster klimaet, og hvordan man kan gøre sin garderobe mere bæredygtig.

# data[].attributes.attachment_link.description
Beklædningsindustrien regnes for en af de mest forurenende i verden, og produktionen af tøj står for over 10 procent af verdens samlede udledning af CO2. Men de seneste år er der taget en række initiativer til et mere bæredygtigt forbrug af tøj.

# data[].attributes.attachment_link.title
Løbere: Luftforurening er ingen undskyldning - DR Nyheder