# data[].attributes.body
Samarbejdsaftale

Forslag til fokusområder i Jeres samarbejdsaftaler

Styrker og svagheder:

Afklaring og accept af forskelligheder. Hvordan støtter vi hinanden bedst? Hvordan tager vi alle et ansvar?

Kommunikation:

Hvordan kommunikerer vi med hinanden? Hvordan skal vores omgangstone være? Hvordan sikrer vi at alle bliver hørt?

Plan:

Planlægning for dagen/dagene? (Hvilke opgaver er der, når nogle af medlemmerne i gruppen har dansk/naturfag/læseskrivecafe)

Fælles materialer:

Hvordan deler og gemmer vi vores materiale?

Forberedelse:

Diskutere forventninger til hinanden, hvad skal der læses, undersøges m.m.

Pauser og mødetider:

Hvornår, hvor længe, følger vi skolens pauser, skal vi have frisk luft og bevæge os i pauserne?

Sygdom:

Hvad gør vi ved sygdom/barn syg? Hvilke opgaver har man når man er syg/barn syg? Hvordan kommunikerer vi med hinanden ved sygdom?

Mobiltelefoner:

Hvordan bruger man mobilen? Hvornår er den i spil?

Hvad er vores mål i gruppearbejdet i forhold til:

1.    Teknikalitet (Viden og færdigheder)

2.    Socialitet

3.    Sensitivitet

4.    Refleksivitet

# data[].attributes.headline
Opgaver der hører under stat, region og kommune

# data[].attributes.subject
Opgaver der hører under stat, region og kommune

# data[].attributes.body
Stat:
staten har det overordnede ansvar og udsteder de love, der regulerer sundhedsvæsnet. Herunder sundhedsloven, serviceloven, omsorgspligt, tavshedspligt, forvaltningsloven, offentlighedsloven, dokumentationsloven, partshøring, samtykkeerklæring, retten til at tilbagetrække samtykke ved fortrydelse. Værgeloven, ret til fuldmagten. Arveloven. Ret til bistand. Selvbestemmelsesret, ret til at stemme (selv som dement, når man ikke er blevet umyndiggjort/værgemål).
GDPR- Loven.

Region: Der er fem regioner i Danmark. Regionerne har ansvaret for bl.a. sygehusene og praksissektoren og praksissektoren består af praktiserende læger og speciallæger, fysioterapeuter, kiropraktorer, psykologer, fodterapeuter m.fl. praksissektoren samarbejder tæt med kommunerne og sygehusvæsnet om at levere disse tilbud til  borgerne

Kommune:
Der er 98 kommuner i Danmark, og kommunerne har ansvaret for flere tilbud bl.a. hjemmeplejen, hvilket vil sige at yde praktisk og personlig hjælp samt madservice til borgeren. Hjemmesygeplejen, hvis formål er at forbygge sygdom , fremme sundhed, yde sygepleje og behandling m.m. hører også under kommunerne.

# data[].attributes.body
Beskrive hvilke opgaver der ligger under: -Stat, region og kommune.

Primært og sekundært sundhedsvæsen: Beskriv forskellen på den Primære og Sekundære sektor på en planche

Beskriv hvilke opgaver der er i spil for Sosu-personale i henholdsvis primær og sekundær praksis.

Beskriv tavshedspligt, omsorgspligt, selvbestemmelsesret, oplysnings/- og underretningspligt og dokumentationspligt med eksempler ift. jeres borger.

Kilder:
Grundbogen SOSU. Kap.6. Sundhedsvæsenets opbygning samt retsinformationen.dk

# data[].attributes.headline
Beskriv forskellen på den Primære og Sekundære sektor 

# data[].attributes.subject
Beskriv forskellen på den Primære og Sekundære sektor 

# data[].attributes.body
Primære sektor:
er den del af sundhedsvæsnet, der har mest og først kontakt til borgeren.

Sekundære sektor:
den del af af sundhedsvæsnet, der kan overtage eller fortsætte behandlingen

# data[].attributes.headline
Opgaver der er i spil for Sosu-personale i henholdsvis primær og sekundær praksis

# data[].attributes.subject
Opgaver der er i spil for Sosu-personale i henholdsvis primær og sekundær praksis

# data[].attributes.body
vores placering som sosu'er afhænger primært også af om uddannelsen retter sig mod social-og sundshjælper, eller social-og sundhedsfaget og dermed dit arbejdsområde, som uddannelsen giver os kompetence med til at varertage. Vores placering afhænger også af, om du arbejder i den sekundære sektor, dvs. på sygehuset, eller i den primære sektor, dvs kommunen. Endividere skal du også forholde dig til, om du udfører opgaver, der ligger inden for servicelovens rammer.

Følgende rammer er beskrevet som faglig kompetencemål:

1. Forklare borgerens forløb i social- og sundhedsvæsenet og faggruppens rolle heri.

2. Forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tankegang, herunder faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

3. Forklare hvordan man kan igangsætte og understøtte sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende aktiviteter.

4. Vejlede borgeren i brug af velfærdsteknologiske hjælpemidler samt vejlede og støtte borgeren i kontakten med det digitale Danmark.

5. Møde borgeren og pårørende på en etisk og respektfuld måde, herunder medvirke til at forebygge konflikter i jobudøvelsen.

6. Udvise motivation og tage aktivt ansvar for egen læring med fokus på egne ressourcer og begrænsninger.

7. Udøve jobfunktionen under hensyntagen til de sikkerhedsmæssige, arbejdsmiljømæssige, ergonomiske og hygiejniske principper.

# data[].attributes.body
Det er ofte den primære sundhedssektor eller blot primærsektoren, borgeren først har kontakt med. Det er det første led i sundhedsvæsnet og det der er tættest på borgeren. Den primære sundhedssektor omfatter bl.a.

- Egen læge og praktiserende speciallæger'- hjemmepleje og plejehjem/center
- apotek
- sundhedspleje (børn og unge)

Primære sektor:
Opgavefordeling på det sociale område

Kommunerne har det fulde myndigheds-, forsynings- og finansieringsansvar på det sociale område. Det betyder, at den enkelte kommunalbestyrelse har et samlet ansvar for at træffe afgørelse om borgerens visitation til et tilbud, ansvar for at sikre, at der er relevante sociale tilbud til borgerne, samt ansvar for finansieringen af tilbuddene.

Kommunerne opfylder deres forsyningsansvar ved brug af egne tilbud og ved samarbejde med andre kommuner, regioner eller private.

Kommunerne har tillige ansvaret for at tilbyde såvel den almindelige som den specialiserede rådgivning af brugere og pårørende, som de efter loven har krav på.

Sekundære sektor:
Regionerne har efter aftale med kommunerne et leverandøransvar i forhold til kommunerne for følgende tilbud:
Udsatte voksne:
Psykisk vanskeligheder
Stofmisbrugere
Udsatte grønlændere
Hjemløshed
Prostitution
Senfølger efter seksuelle overgreb
Vold & krise
Selvmord
Socialtilsyn
Handikap
Familier
Social indsatser
Frivillig social indsatser

Hvis borgeren har behov for mere behandling, der kræver flere resurser, kan det være nødvendigt at han får kontakt til den sekundære sundhedssektor eller blot sekundærsektoren. Han vil så blive sendt videre til sygehuset, hvor der er specielt uddannede læger og andet personale der kan give en hurtigere og mere effektiv behandling.

# data[].attributes.body
Social & sundhedshjælper arbejder i Hjemmeplejen og på Plejehjem/centrene- altså i den primære sundhedssektor.
SSH- Social & sundhedshjælperens opgave er at hjælpe borgeren med personlig og praktisk hjælp i dagligdagen.
Det kan være at borgeren, der har brug for hjælp til sit eget hjem pga. kronisk sygdom, et handicap, alderdom, eller borgeren der bor på et plejecenter.
En social & sundhedshjælper udfører opgaver, der ligger indenfor servicelovens rammer, men i enkelte tilfælde kan en social og sundhedshjælper udføre opgaver der ligger indenfor sundhedslovens rammer.

Kommunikation med borgeren

Omsorg/egen omsorg

Rehabiliterende tilgang/forløb

Sundhedsfremme og forebyggelse

Arbejdsmiljø & Sikkerhed

Ergonomi

Forflytning

Indretning af borgerens hjem

# data[].attributes.body
som social og sundheds assistent arbejder man i hjemmeplejen, på plejecentre, hos praktiserende læger, på sygehuse og i psykiatrien. Dvs. at man som social og sundhedsassistent kan arbejde både i den primære sektor og i den sekundære sektor. Social og sundhedsassistentens opgave er at udføre sygepleje til borgerene med grundlæggende behov fx. til at dosere medicin og have kontakt til borgerens egen læge, ligesom hun vejleder, rådgiver og underviser borgeren, kollegaer og elever.

Kommunikation med borgeren

Omsorg/egen omsorg

Rehabiliterende tilgang/forløb

Sundhedsfremme og forebyggelse

Arbejdsmiljø & Sikkerhed

Ergonomi

Forflytning

Indretning af borgerens hjem.

# data[].attributes.body
Tavshedspligten er en patientrettighed, som giver patienten krav på fortrolighed fra sundhedspersonens side og mulighed for at bestemme, om helbredsoplysninger må videregives. Sundhedslovens bestemmelser om tavshedspligt, videregivelse og indhentning af helbredsoplysninger mv. skal være med til at sikre, at sundhedspersoner iagttager tavshed om de forhold, de erfarer i forbindelse med en patientkontakt.

Straffeloven:
Vedr. brud på tavshedspligten:
Straffeloven § 152. Den, som virker eller har virket i offentlig tjeneste eller hverv, og som uberettiget videregiver eller udnytter fortrolige oplysninger, hvortil den pågæl dende i den forbindelse har fået kendskab, straffes med bøde, hæfte eller fængsel indtil 6 måneder.

# data[].attributes.body
I Sundhedslovens kapitel 9 er der regler om:
Videregivelse af oplysninger om patientens helbredsforhold, øvrige rent private forhold og andre fortrolige oplysninger i forbindelse med og efter behandling af patienter

1. Indhentning af elektroniske helbredsoplysninger m.v. i forbindelse med behandling af patienter

2. Indhentning af elektroniske helbredsoplysninger m.v. til andre formål end behandling

3. Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. til andre formål

4. Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. om afdøde patienter

5. Videregivelse af helbredsoplysninger til særlige formål (forskning, statistik)

6. Videregivelse til tredjelande.

GPDR- Loven
Databeskyttelsesloven:
LOV nr 502 af 23/05/2018
Lov om supplerende bestemmelser til forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (databeskyttelsesloven)1)
Kilde: https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2018/502

# data[].attributes.body
servicelovens § 82. Omsorgspligten er de sociale myndigheders pligt til at undgå omsorgssvigt over for borgere, der som følge af nedsat psykisk funktionsevne åbenlyst ikke er i stand til at tage vare på egen tilværelse.

Der findes en såkaldt omsorgspligt, hvorefter det offentlige skal træde til, hvis en person har brug for hjælp, og ikke kan varetage sine egne interesser på grund af betydelig nedsat psykisk funktionsevne.

Det fremgår eksempelvis af forarbejderne til lov om forsorgen for åndsvage fra 1958, at ”alle, der har en naturlig forpligtelse til at tage sig af den åndssvage, såsom ham nært stående personer, børneværnsudvalg, sociale udvalg og anklagemyndigheder […] må kunne tage initiativ til, at der ydes pågældende hjælp”. Det er nu lovfæstet i servicelovens paragraf 82.
Det offentlige skal således hjælpe dem, der ikke kan give et gyldigt samtykke til, at sagen behandles – også på uskreven grundlag. Det vil sige, at omsorgspligten ville gælde, uanset om servicelovens paragraf §82 var blevet vedtaget, og at den gælder ud over servicelovens område.

# data[].attributes.body
Lov om social service eller serviceloven, som den også kaldes, er en lov, der regulerer alle de opgaver, som kommunen har mht. både børn, unge, voksne og ældre borgere for at forebygge sociale problemer og tilbyde ydelser til borgere med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.

1.  Vejledning om servicelovens formål og generelle bestemmelser i loven.

2. Vejledning om hjælp og støtte efter serviceloven.

3. Vejledning om særlig støtte til børn og unge og deres familier.

4. Vejledning om botilbud m.v. til voksne efter reglerne i almenboligloven, serviceloven og friplejeboligloven.

5. Vejledning om særlig støtte til voksne.

6. Vejledning om hjælpemidler, biler, boligindretning mv.

7. Vejledning om borgerstyret personlig assistance.

8. Vejledning om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten over for voksne, herunder pædagogiske principper.

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på ændringer af lovgivning og af praksis

Vejledningerne bliver løbende opdateret. Seneste version findes altid på www.retsinformation.dk. Men det er vigtigt at være opmærksom på, om der er sket ændringer af eksempelvis lovgivning og Ankestyrelsens praksis, der endnu ikke er afspejlet i vejledningen.

# data[].attributes.body
Fagpersoners underretningspligt

Efter lov om social service § 153 har fagpersoner en særlig udvidet underretningspligt til kommunen. Underretningspligten omfatter blandt andre offentligt ansatte og andre med offentlige hverv, læger, personer, der er beskæftiget ved opholdssteder, familiepleje, krisecentre, behandlingstilbud eller andre private tilbud, der for det offentlige udfører opgaver rettet mod personer med sociale eller andre særlige problemer.

Alle har underretningspligt, oplysningspligt, omsorgspligt.

# data[].attributes.body
Advis:

1. Funktionsniveau – kan patienten klare sit almindelige, daglige liv?

2. Bevægeapparat – er der behov for træning eller problemer, fx med balancen?

3. Ernæring – er patienten over-eller undervægtig? Eller er der fx medicin, der påvirker appetitten?

4. Hud og slimhinder – har patienten udslæt, sår eller andet?

5. Kommunikation – kan patienten gøre sig forståelig og forstå sin omverden?

6. Psykosociale forhold – er der udfordringer, fx med familie, misbrug, ensomhed eller andet?

7. Respiration og cirkulation – har patienten fx hoste, forhøjet blodtryk eller åndenød?

8. Seksualitet – er der sygdom eller medicin, der påvirker patientens seksualitet?

9. Smerter og sanseindtryk – har patienten ondt? Er der problemer med syn eller hørelse?

10. Søvn og hvile – sover patienten fx dårligere end normalt?

11. Viden og udvikling – forstår patienten sin sygdom? Har han eller hun brug for information?

12. Udskillelse af affaldsstoffer – har patienten fx forstoppelse, diarré eller problemer med vandladningen?

Journaliseringspligt:
Fald:
Målinger:
Insulin
Blodsukkermåling:
Afføringsskema:
Bristols skala
Vandladnings problemer.
Væskeskema:
Kostskema:
FSIII:

Triage:

SAMBO:
Sammenhængende borgerforløb.

# data[].attributes.body
Du skal udføre dokumention hvis du udfører sundhedsfaglige opgaver som en del af dit arbejde. Når du udfører dokumention  skal du skrive det, der er nødvendigt for god pleje og behandling.

Dokumentationspligt om magtanvendelse:
En magtanvendelse skal begrænses til det absolut nødvendige og være så kortvarig som mulig (mindsteindgrebsprincippet) En magtanvendelse skal være så kortvarig som mulig og med stor hensyntagen til den pågældende og andre tilstedeværende, så der ikke voldes unødig krænkelse og ulempe (skånsomhedsprincippet)
Man har som sundhedsfaglig ansat/offentlig ansat pligt til at dokumentere sele til kørestolsbruger som magtanvendelse

Dokumentationspligt om manglende medicinering:
UTH - Utilsigtet hændelse.

Dokumentationspligt i forhold til fald:
Man har pligt til at dokumentere fald, såfremt borgeren brækker hofte/ben/arme, såfremt man glemmer dette, hører det under pligtforsømmelse/omsorgssvigt.