# data[].attributes.body
Sisavce prema prehrani dijelimo na tri velike skupine: biljojede, mesojede i svejede. Njihovi zubi i probavilo različito su građeni i razvijeni kako bi mogli što bolje iskoristiti hranu koju jedu. Probavni sustav se sastoji od: usta, želuca, tankog crijeva i debelog crijeva. Građa zubi kao i probavnog sustava koje su pojedine vrste razvile, odraz su njihove prehrane. Mesojedi imaju kratka crijeva kako bi izbjegli otrove koji se stvaraju truljenjem hrane koju uzimaju. Biljojedi su razvili niz strategija da svoju hranu, koja je općenito teško probavljiva, iskoriste na najbolji mogući način. Tu spadaju, između ostalog, duža crijeva, želudac s više komora (primjerice kod  klokana) ili ponovno probavljanje određene vrste izmeta kod glodavaca i zečeva.

Usna šupljina mesojeda ima velik otvor. Pri lovu razvijaju veliku snagu i kidaju meso lovine. Mišići lica su slabiji. Veza između čeljusti je jednostavna spona u visini zubi i ta vrsta veze je stabilna. Kod biljojeda dobro su razvijeni mišići lica, koji se sastoji od debelih mesnatih usana, relativno malog uskog otvora i zadebljanog mišićavog jezika. Usne pomažu pri dovođenju hrane u usta. Sa mišićima lica i jezikom žvaču hranu. Spoj dviju čeljusti nalazi se iznad visine zubi. Ovaj spoj je manje stabilan nego kod mesojeda, pokretniji je a time omogućava složene pokrete čeljusti potrebne za žvakanje biljne hrane.

# data[].attributes.body
Probavni sustav ptica je jedinstven, s organima kao što je volja za spremanje progutane hrane i mišićnim želucem koji zbog nedostatka zuba često sadrži progutane kamenčiće, koji služe za mljevenje hrane. Većinom je visoko prilagođen brzom probavljanju i olakšanom letu. Neke ptice selice imaju i sposobnost smanjivanja dijelova crijeva prije selidbe.

Ptice se hrane raznolikim stvarima, od biljnog nektara, voća biljaka, sjemenja, strvine i raznih vrsta malih životinja, uključujući i druge ptice. Budući da nemaju zuba, njihov probavni sustav je posebno prilagođen za obradu neusitnjene hrane koju obično gutaju u komadu. Neke ptice imaju prilagođene dugačke četkaste jezike, i u mnogim slučajevima kljunove koji im pomažu u probavljanju hrane.

# data[].attributes.body
Ribe su kralješnjaci, probavni sustav im započinje ustima, a nadovezuje se usna šupljina koja je presvučena višeslojnim epitelom koji sadrži serozne i mukozne žlijezde. U usnoj šupljini se koriste jezikom i zubima gdje usitnjavaju hranu, a zatim ta hrana odlazi u ždrijelo odnosno  ždrijelna šupljina koja završava kaudalnim dijelom četvrtih škržnih lukova. Nakon ždrijela dolazi jednjak, želudac, jetra i zatim hrana izlazi kroz analni otvor.

Ribe mogu biti biljojedi, mesojedi i strvinari koji se hrane ostacima uginulih biljaka i životinja; i paraziti. Paraziti se hrane sisanjem krvi, te se paklara pričvrsti za plijen, usnim lijevkom i razgrađuje meso i siše krv. Može biti i primjer da američka veslokljunka, procjeđuje hranu iz vode kroz škržne listiće.

# data[].attributes.body
Oblići su jedna od najbrojnijih skupina beskralježnjaka na Zemlji. Pokazali su evolucijski napredak u svojoj anatomiji. Prethodne skupine beskralježnjaka imale su neprohodno probavilo, gdje je probava započinjala i završavala usnim otvorom. Kod oblića probava započinje usnim otvorom, a završava analnim otvorom.

Nametnički oblići žive u anaerobnim uvjetima, imaju snažno razvijeno ždrijelo kojim usisavaju hranjive tvari, a hrana se najčešće krvlju i tkivom domaćina.

# data[].attributes.body
Hidra je rod malih, slatkovodnih životinja koje prirodno žive u umjerenim i tropskim područjima. Nakon hvatanja plijena svojim lovkama, plijen dalje ide u gastrovaskularni trakt polipa, gdje ju probavni sekret koji luče stanice u tom području, a mišićno-hranidbene stanice preuzimaju hranjive tvari. Neprobavljeni ostatci se izbacuju ponovno na isti otvor van iz mješinice.

Hidre se uglavnom hrane vodenim beskičmenjacima i općenito sitnim životinjama koje žive u vodi. Kada uzima hranu, hidra proširi svoje tijelo na maksimalnu dužinu i onda polako ispusti pipke. Unatoč tome što su jednostavne konstrukcije, pipci su izuzetno proširivi i mogu biti četiri do pet puta duži od tijela. Probava plijena se odvija u zatvorenim šupljinama. Nakon dva do tri dana, neprobavljeni ostatci hrane bivaju ispušteni kroz usni otvor.

# data[].attributes.body
Kolutićavci imaju vrlo jednostavan i otvoren probavni sustav koji počinje ustima, a zatim slijedi ždrijelo. Hrana nakon ždrijela prolazi dugim crijevom i izlazi kroz crijevni otvor.

Zbog probijanja kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Hranjive tvari koje su se razgradile odlaze u krv, a neprobavljene tvari i rahla zemlja izlaze kroz crijevni otvor.

# data[].attributes.body
Ameba je praživotinja koja se sastoji od jednostanične građe i zato se probava hrane kod amebe odvija unutar jedne stanice. U takvim se organizmima vrlo često čestice hranjivih tvari uvlače u protoplazmu, a zatim se oko njih stvara hranjiva vakuola u kojoj enzimi djeluju za pravu te iste hrane. Zbog enzima dolazi do razgradnje hrane, korisne tvari prelaze u protoplazmu, a ostatci se izbacuju iz organizma.

Ameba se najviše hrani bakterijama, praživotinjama, algama i sl. Kad naiđe na praživotinju ili česticu organske tvari, ameba je okruži nožicama i uvuče u citoplazmu. To je stanično proždiranje, a naziva se fagocitoza. Oko hrane se stvara hranidbeni mjehurić pomoću kojeg se razgrađuje. Otpadne tvari i ugljikov dioksid ispušta na bilo kojem mjestu na membrani.