# data[].attributes.body
Definer "fake news".

Find historiske eksempler på fake news og find et eksempel fra 2024. Undersøg f.eks. hvordan fotos blev brugt til manipulation i gamle dage.

Skriv 1 eksempel på fake news og 1 sand nyhedshistorie.

Skriv 10 nøgleord der fortæller om målet med den falske nyhed

# data[].attributes.body
Overvej kilden
Klik væk fra historien for at undersøge websitet, dets mission og kontaktinformation.

Læs videre
Overskrifter kan være overdrevne for at få klik. Hvad er hele historien?

Tjek forfatteren
Foretag en hurtig søgning på forfatteren. Er de troværdige? Er de ægte?

Støttende kilder?
Klik på de links. Undersøg, om de oplysninger, der gives, faktisk støtter historien.

Tjek datoen
Genudsendelse af gamle nyhedshistorier betyder ikke, at de er relevante for aktuelle begivenheder.

Er det en joke?
Hvis det er for outreret, kan det være satire. Undersøg webstedet og forfatteren for at være sikker.

Tjek dine fordomme
Overvej, om dine egne overbevisninger kunne påvirke din bedømmelse.

Spørg eksperterne
Spørg en bibliotekar, eller brug en faktatjek-side.

# data[].attributes.body
Problemet med Fake News. Forfatteren nævner fem (5) ord, der starter med C. Hvad er de, og hvordan hjælper de os med at genkende fake news?

# data[].attributes.attachment_link.title
Helping Students Identify Fake News with the Five C's of Critical Consuming

# data[].attributes.body
Hvordan kan man identificere en deepfake-video, og hvad kan være konsekvenserne, hvis sådan en video bliver delt som værende ægte?

Hvorfor tror du, at deepfake-teknologi bliver brugt i forbindelse med fake news, og hvordan kan det påvirke vores tillid til medier og politikere?

Hvilke metoder kan du bruge til at verificere, om en video eller et billede er ægte, og hvad kan du gøre, hvis du støder på noget, du tror er en deepfake?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Breaking News Generator - Today's top story... you! Or, whatever you want. Add your pic, write the headline and we'll go live to the scene. Sort of.

Your browser does not support HTML5 Canvas.

No images are saved to the servers of Break Your Own News.

By @JonathanEx. Find out more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Break Your Own News - The Breaking News Generator

# data[].attributes.attachment_link.description
Today's top story... you! Or, whatever you want. Add your pic, write the headline and we'll go live to the scene. Sort of.

# data[].attributes.headline
Undersøg teknologien - swap face (ansigtskloning)

# data[].attributes.subject
Undersøg teknologien - swap face (ansigtskloning)

# data[].attributes.attachment_link.title
ElevenLabs: Free Text to Speech & AI Voice Generator | ElevenLabs

# data[].attributes.attachment_link.description
Create the most realistic speech with our AI audio in 1000s of voices and 32 languages. Pioneering research in Text to Speech and AI Voice Generation

# data[].attributes.body
Trin 1: Undersøgelse

1. Del klassen op i grupper. Hver gruppe får en artikel eller et nyhedsindslag. Nogle af disse vil være ægte, og nogle vil være fake news.

2. Undersøg kilderne: Hver gruppe skal analysere deres tildelte artikel eller indslag for at afgøre, om det er ægte eller falsk. Overvej følgende:

Hvem er afsenderen? Er det en troværdig kilde?

Er der nogen bias i artiklen?

Kan oplysningerne verificeres gennem andre pålidelige kilder?

Brug værktøjer som f.eks. Google Reverse Image Search for at tjekke billedernes oprindelse.

Trin 2: Præsentation

1. Hver gruppe præsenterer deres artikel/indslag for klassen og forklarer deres proces for at afgøre, om det er fake news eller ej.

2. Klassen diskuterer efter hver præsentation, om de er enige i gruppens vurdering.

Trin 3: Skab Jeres Egen Fake News

1. Hver gruppe skal nu skabe en kort fake news artikel eller et fake nyhedsindslag. Det skal være så overbevisende som muligt, men må ikke være skadeligt eller stødende.

2. Del artiklen/indslaget med de andre grupper, som skal forsøge at afsløre det som fake news.

Trin 4: Refleksion

1. Afslut opgaven med en fælles diskussion om, hvad I har lært om fake news.

Hvad var svært ved at skelne mellem ægte og falske nyheder?

Hvilke redskaber og metoder er nyttige til at afsløre fake news?

Hvordan kan vi beskytte os selv og andre mod at blive vildledt af fake news?

# data[].attributes.body
Rollespil: Fake News Debat

Organiser en debat, hvor eleverne spiller forskellige roller, såsom journalister, politikere, forskere og almindelige borgere. De skal diskutere et aktuelt emne, hvor nogle af argumenterne er baseret på fake news, mens andre er baseret på fakta. Efter debatten reflekterer eleverne over, hvordan fake news påvirkede diskussionen, og hvordan det føltes at skulle navigere i misinformation.

# data[].attributes.body
Fake News Collage

Eleverne kan lave en collage, hvor de sammensætter billeder, overskrifter og tekstuddrag fra forskellige nyhedskilder. De skal bevidst blande fake news med ægte nyheder i collagens design og derefter forklare deres valg. Efter præsentationen reflekterer de over, hvordan visuelle elementer kan vildlede eller manipulere opfattelsen af nyheder.

# data[].attributes.body
Plakat: Fake News vs. Fakta

Lad eleverne designe en plakat, der visuelt sammenligner en fake news-historie med den sande historie. Plakaten skal fremhæve, hvordan de to historier adskiller sig, og hvad der gør den ene falsk og den anden sand. Eleverne kan præsentere plakaten og reflektere over, hvordan små ændringer i oplysninger kan føre til stor misforståelse.

# data[].attributes.body
Debat: Fake News vs. Fakta

Formål:

At fremme en dybere forståelse af forskellen mellem fake news og fakta gennem en struktureret debat, hvor eleverne skal argumentere for og imod en nyhedshistories troværdighed baseret på en kreativ plakat.

Trin 1: Opgaveforberedelse

1. Gruppeinddeling: Del klassen op i små grupper (f.eks. 4-6 elever pr. gruppe).

2. Plakatfremstilling: Hver gruppe får til opgave at skabe en plakat, der præsenterer to versioner af en nyhedshistorie:

Version 1: Fake news-versionen, som indeholder misinformation eller fordrejede fakta.

Version 2: Den korrekte, faktabaserede version af historien.

Plakaten skal visuelt illustrere forskellene mellem de to versioner og inkludere centrale argumenter og beviser for, hvorfor den ene er fake og den anden er fakta.

Trin 2: Debatforberedelse

1. Tildeling af roller: Når plakaterne er færdige, skal hver gruppe forberede sig på at debattere om deres plakat. Del gruppen op i to hold:

Hold A: Forsvarer, at version 1 (fake news) kunne være sand.

Hold B: Forsvarer, at version 2 (fakta) er den sande historie.

2. Argumentforberedelse: Hvert hold forbereder argumenter for deres position. De skal bruge deres plakat som visuel støtte i deres argumentation og være klar til at besvare spørgsmål fra modstanderholdet og dommerpanelet (læreren eller andre elever).

Trin 3: Debatafholdelse

1. Debattens struktur:

Åbning (2-3 minutter pr. hold): Hold A og Hold B præsenterer deres argumenter baseret på plakaten.

Krydsspørgsmål (3-5 minutter): Holdene stiller hinanden spørgsmål for at udfordre modpartens argumenter.

Afsluttende bemærkninger (2 minutter pr. hold): Hvert hold opsummerer deres vigtigste pointer og forsøger at overbevise dommerpanelet.

2. Dommerens rolle: Dommerpanelet vurderer debatten baseret på:

Klarhed i argumenterne.

Brug af beviser fra plakaten.

Effektiviteten af ​​at udfordre modstanderens argumenter.

Overbevisningskraft.

Trin 4: Refleksion og diskussion

1. Fælles refleksion: Efter debatten diskuterer klassen, hvad de lærte:

Hvad var de mest overbevisende argumenter fra begge hold?

Hvad gjorde det vanskeligt at argumentere for fake news som værende sandt?

Hvordan kan visuelle midler som plakater påvirke opfattelsen af ​​nyheder?

2. Lærerens opsummering: Læreren opsummerer debatten og reflekterer over, hvordan kritisk tænkning og faktatjek kan bruges til at skelne mellem sandhed og falskhed i medierne.

# data[].attributes.body
Overvej om det er Fake News?

Hvordan kan du tjekke det?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Tesla Forum - Alt om Tesla Model S / Tesla Model X

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Politik handler vel dybest set om to ting, a) at gøre det rigtige og b) at blive genvalgt. Og vi kan sagtens sidde og være forsmåede ejere af el-biler, og synes at det hele nu er forfærdeligt og dele det med hinanden fx herinde.

Vi kunne også gøre det vi gør bedst, gå forrest! Vise nutidens elbil frem, sikre at vi bakker op om at den er drevet af så grøn strøm som mulig og i det hele taget bruge vores parlamentariske ret og pligt, og blande os positivt og konstruktivt i debatten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Afgift at Tesla Forum - Alt om Tesla Model S / Tesla Model X Forum

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmark er sp&amp;oslash;gelsesbilist med afgiftsindf&amp;oslash;relse. Det er bare den forkerte retning for klima og milj&amp;oslash;e...

# data[].attributes.body
Overvej om det er Fake News

Hvordan kan du tjekke det?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Danmark lever elgen kun i Lille Vildmose - og kun under hegn i det store naturområde. Nu har en svensk elg dog taget den lange svømmetur over Øresund og gået i land i Nordsjælland. Det er første gang i næsten 20 år at der er observeret en vild elg i Danmark. Naturstyrelsen bekræfter, at der er tale om en cirka to år gammel elgkvie.

Elgen blev set af en bilist, der kørte på Helsingørvej nord for Helsinge. Bilisten tog billeder og et videoklip af dyret, hvor Naturstyrelsens lokale vildtkonsulent efterfølgende kunne bekræfte, at der er tale om en elg.

Der er ikke officielt bekræftet vilde elge i Danmark siden 1999, men der har været flere rygter om elge i Nordsjælland bl.a. i 2001, 2010 og så sent som i 2012 - primært i området omkring Helsingør. Der har i alle tilfælde været tale om enkeltobservationer og beskrivelser, som kunne tyde på, at der var tale om elg, men myndighederne formoder at der efter alt at dømme har været tale om kronvildt i stedet.

Historisk oversigt over forekomst af vilde, svenske elge i Nordsjælland.

1933
I perioden fra 1933 til 1951 levede der en elgko i Gribskov. Det fortælles om denne elg, at den blev så tam at den hver søndag morgen frekventerede bageren ved Gadekæret i Helsinge, hvor den kunne ligge på græsset i en længere periode i håbet om at få en bid morgenbrød af bagerens kunder.

1942
Ung elgtyr svømmer i land i Rungsted og dør året efter.

1946
To elgtyre kommer til Nordsjælland. En skydes i 1946, den anden forsvinder i 1953.

1956
Ung elgtyr forsøger at svømme over sundet fra Helsingborg, den opgiver halvvejs og svømmer tilbage til Sverige.

1972
En elgtyr svømmer i land ved Hellebæk, tages i karantæne i Zoo og sendes senere til svensk dyrepark.

1984
Elgtyr kommer til Sjælland. Den dræbes af en bil ved Lynge.

1986
Tre elgtyre svømmer til Marienlyst, Helsingør. To drukner, en fanges og kommer i karantæne i Zoo og sendes til tysk dyrepark.

1999
Elgtyr svømmer i land ved Hornbæk Plantage i juni, og blev observeret et antal gange i Nordsjælland. I det efterfølgende måneder vandrede elgen rundt over en god del af Sjælland og blev bl.a. observeret umiddelbart nord for Vordingborg. Elgen blev påkørt og dræbt af et godstog den 21. maj 2000 på jernbanestrækningen mellem Roskilde og Ringsted.

2018
Elgkvie (-ko) observeret og filmet nord for Helsinge den 14. juni 2018.

Kilde: Pressemeddelelse fra Naturstyrelsen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svensk elg er svømmet til Danmark over Øresund - NaturGuide.dk - natur og friluftsliv

# data[].attributes.attachment_link.description
Svensk elg set i Nordsjælland. Det er første gang i næsten 20 år at der er observeret en vild elg i Danmark. Naturstyrelsen bekræfter observationen.