# data[].attributes.headline
Зима добігає свого кін

# data[].attributes.body
Зима добігає свого кінця, втомивши нас холодом та похмурістю. Найбільші зимові свята вже минули, а найголовніші весняні ще попереду, проте саме зараз у всіх виникає особливе передчуття неминучості сонячних днів і такого бажаного тепла. Отже, пора проводжати зиму й зустрічати весну, тобто святкувати свято “Масниця” (Масляна, Масляниця). У деяких регіонах України Масницю називали “Сирним тижнем”, а вареники були головною стравою святкового столу.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
масниця в українських традиціях

# data[].attributes.headline
Ця життєствердна тради

# data[].attributes.body
Ця життєствердна традиція у вигляді розваг та частувань походить ще зі слов’янської ведичної культури, проте Масницю визнає навіть християнська церква. Свято щороку припадає на тиждень, що передує початку Великоднього посту, тому не має сталої дати.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
масниця в україні

# data[].attributes.headline
Як і всі давні слов’ян

# data[].attributes.body
Як і всі давні слов’яни, праукраїнці вірили, що особливі ритуальні дії, проведені в певний час (танці, пісні, веселощі, перевдягання) можуть налякати богів смерті та мороку і змусити їх швидше піти, звільнивши місце для інших — тих, що дарували світло і пробуджували землю до життя. Тодішня релігія була досить практичною, господарською, хліборобською, тому й була міцно пов’язана з елементами сезонних циклів календаря.

# data[].attributes.headline
Язичники  від

# data[].attributes.body
Язичники  відзначали Масницю на початку весни — приблизно в період весняного рівнодення. Саме тоді в наші широти нарешті приходило тепло, танули сніги, а природа набувала сили, необхідної для майбутнього врожаю. Сакральне наповнення цього свята включало три елементи — циклічне сприйняття часу, культ родючості землі, обов’язок продовження роду та пам’ять про предків.

# data[].attributes.headline
Після встановлення хри

# data[].attributes.body
Після встановлення християнства Масниця практично втратила свій сакральний зміст. З прадавніх традицій залишилися здебільшого  веселі розваги, звичай пригощатися смачними стравами, напоями і взаємні гостини. Хоча відомо, що раніше неодмінними елементами свята були ще й високі багаття, де спалювали солом’яні опудала богині зими Морени та спільні трапези з ритуальними наїдками для вшанування померлих. Примітно, що в давні часи на Масницю люди зазвичай каталися на санчатах з гірок та будували снігові споруди (зими тоді були сніжними).

# data[].attributes.headline
На жаль, від головного

# data[].attributes.body
На жаль, від головного дійства — стародавніх обрядів — до нас дійшли тільки уривки, наприклад, «колодки», які являли собою дерев’яні бруски для рук чи ніг і одягалися на молодих хлопців і дівчат, що не побралися за час шлюбного сезону. Саме від цього обряду походить інша, менш вживана і більш давня назва Масниці — Колодій, або Колодка.

# data[].attributes.attachment_link.title
Традиції на Масницю (Колодій) — як святкували і що їли раніше?

# data[].attributes.headline
Ще одна, не дуже відом

# data[].attributes.body
Ще одна, не дуже відома назва свята — Туриця. Вважається, що вона походить від стародавнього культу бога Велеса, якого ще називали Биком або Туром. Цікаво, що коли українці стали християнами, то почали замість свята Велеса відзначати на тижні Масниці пам’ять святого Власа, покровителя худоби.

# data[].attributes.headline
Кожен з днів Масляниці

# data[].attributes.body
Кожен з днів Масляниці мав своє призначення:

В понеділок невістки відвідували своїх батьків, тому він називався «зустріч». Також цього дня робили солом’яні опудала і починали готувати святкові страви.

Вівторок називали «заграванням» — відбувалися оглядини наречених, а молоді хлопці та дівчата знайомилися й запрошували один одного на гостини.

В середу – «ласунку» зяті приходили в гості до тещі на вареники та млинці.

В четвер, який звали «широким», починалися масові гуляння, співи, танці, стрибки через багаття, змагання серед чоловіків на силу та вправність.

П’ятниця вважалася днем «тещиних вечорниць» — кожна теща мала відвідати дім зятя й скуштувати там різних смаколиків.

В суботу на «зовицині вечорниці» заміжні жінки запрошували в гості  зовиць, тобто сестер чоловіка, та й взагалі всіх його родичок жіночої статі.

А останній день Масниці, неділя, зветься «прощеною», тож слід було від щирого серця просити пробачення та пробачати.

# data[].attributes.headline
Якщо зараз їст

# data[].attributes.body
Якщо зараз їстівним символом Масниці українці вважають млинці, то раніше це були вареники, начинені  домашнім сиром. До вареників господині обов’язково подавали масло та сметану. Недарма ця страва згадується в багатьох обрядових «масничних» піснях —  апетитні вареники були на столі в кожній хаті, ними ж частували й гостей. Також цей тиждень називали Сирним тижнем.

# data[].attributes.headline
У деякі вареники додав

# data[].attributes.body
У деякі вареники додавали символічні “начинки-сюрпризи”: монетку на багатство, перець на веселий рік або солодку ягоду на приємні новини.

Зараз деякі дослідники стверджують, що млинці в Україні набули популярності набагато пізніше — вже за радянських часів, у другій половині XX століття. На думку інших, в багатьох українських регіонах млинці на Масницю готували здавна, нарівні з варениками. До складу млинців обов’язково входили молоко та яйця, смажили їх на вершковому маслі, а подавали теж зі сметаною.

# data[].attributes.headline
З варениками на Масниц

# data[].attributes.body
З варениками на Масницю пов’язано чимало українських традицій, обрядів та прикмет, адже вареники — це одна з головних обрядових страв на святкування Масниці в Україні. Вареники символізують достаток, родинне тепло та жіночий початок, а в давнину їх навіть готували з певним магічним підтекстом. Вважалося, що приготування вареників на Масницю приносить щастя і мир у дім.

# data[].attributes.headline
Чим більше вар

# data[].attributes.body
Чим більше вареників зліпиш на Масницю, тим більше достатку буде в родині.

Якщо вареники вийшли смачними та пишними, рік буде щасливим і вдалим.

Якщо страва не вдалась, тоді чекайте проблем.

Млинець пристає до сковорідки – дівчина рік не вийде заміж. Якщо ж перший млинчик вийшов гарним, незабаром буде весіллю.

Так само, кількість спечених млинців визначає якість врожаю та рівень добробуту.

Крім того, за традицією, першим спеченим млинчиком потрібно поділитись з бідною людиною.

Вірянам під час Сиропусного тижня вже не можна вживати м’яса.