# data[].attributes.body
La finalul lecției, vei putea să recunoști, să identifici și să folosești corect verbele în propoziții.

# data[].attributes.body
Elevii vor demonstra înțelegerea funcției verbului și vor utiliza corect verbele în exprimare orală și scrisă.

# data[].attributes.body
De ce este important verbul într-o propoziție?

# data[].attributes.body
Profesorul explică definiția, rolul și exemple de verbe. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În gramatică, verbul este o parte de vorbire care exprimă în general o acțiune, ca de exemplu a alerga, a construi. Tot în categoria verbelor intră și o serie de alte cuvinte care, deși nu exprimă acțiunea propriu-zisă îndeplinită de subiect, din punct de vedere morfologic se comportă identic. Astfel, există verbe care exprimă existența sau starea ( a fi, a sta), recepționarea pasivă a unei acțiuni exterioare ( a primi, a auzi), o transformare ( a crește, a dispărea) etc.

Termenul verb vine în românește din franțuzescul verbe, cu același sens, și care la rîndul lui provine din latinescul verbum (cuvînt, verb). Romanii au preluat noțiunea din grecește, unde rhema avea același sens.

Datorită importanței sale în comunicare, verbul este una dintre cele două părți de vorbire prezente în toate limbile, cealaltă fiind substantivul. În multe limbi, inclusiv limba română, cele mai scurte propoziții corecte gramatical și cu sens de sine stătător sunt cele care conțin un verb.

Categorii de verbe

Valența este un concept (similar cu acela din chimie) prin care se precizează cîte conexiuni pot lega verbul de alte părți de vorbire. Astfel valența poate fi:

0 pentru verbele impersonale. De exemplu, referentul verbului a ploua nu interacționează cu niciun alt obiect: "Plouă de două zile."

1 pentru verbele intranzitive. De exemplu, acțiunea denumită de verbul a alerga are o singură conexiune, și anume cu subiectul: "Copiii alergau printre copaci."

2 pentru verbele tranzitive. De exemplu, verbul a bea este legat atît de subiect cît și de complementul direct: "Ion a băut toată apa din sticlă."

3 pentru verbele numite bitranzitive. De exemplu, verbul a spune se leagă de subiect, de complementul direct și de complementul indirect: "Bunica îi spune nepotului povestea cu ursul."

Verbele predicative (sau personale) sunt verbele la moduri predicative. Verbul predicativ are întotdeauna funcția sintactică de predicat verbal.

Modurile predicative sunt:

Indicativ (se formează la toate timpurile). Exemplu: „Eu citesc". Conjunctiv. Exemplu: „Eu trebuie să citesc". Condițional-optativ. Exemplu: „Eu aṣ citi". Imperativ (se formează numai în propoziții exclamative la persoana a doua singular și plural). Exemplu: „Citește!"

Verbele care servesc la conjugarea altor verbe se numesc auxiliare. În exemplele de mai jos verbele auxiliare sunt subliniate:

În română: Spectacolul a fost superb, dar aș fi vrut să fie mai lung.

În engleză: Will you replace the window John has broken? (Schimbi tu geamul pe care l-a spart John?)

În franceză: Les invités sont déjà arrivés, mais je ne leur ai pas encore parlé. (Invitații au sosit deja, dar încă n-am vorbit cu ei.)

În japoneză: 鈴木さんは太ってきたけど言われたくないみたい。 (Doamna Suzuki s-a îngrășat, dar se pare că nu vrea să i se spună.)

Când predicatul unei propoziții se exprimă printr-un nume predicativ, cuvîntul de legătură dintre acesta și subiect se numește copulă. În multe limbi acest cuvînt este un verb, numit în această poziție verb copulativ. De exemplu, în propoziția "[...] iubirea de moșie e un zid [...]" verbul "e" este un astfel de verb.

Sunt verbe copulative: a fi, a deveni, a ajunge, a ieși, a se face, a rămâne, a părea, a însemna, a reprezenta.

Flexiune în limba română

În limba română forma verbelor se modifică în timpul vorbirii în funcție de persoana, numărul și uneori genul subiectului. De asemenea, prin conjugare, verbul își poate schimba forma în funcție de alți parametri, precum timpul, modul, aspectul sau diateza.

Există verbe, numite defective, a căror conjugare este incompletă, din paradigma lor lipsind o parte din forme.

În limba română verbele se clasifică adesea în funcție de terminația de la modul infinitiv în patru grupe, numite conjugări:

Această clasificare în patru grupe de conjugare se face mai degrabă în scopuri didactice și are o valoare practică limitată. Astfel, de exemplu, deși verbele a purta și a scurta se comportă diferit în timpul conjugării - eu port, dar - asemănarea formală a infinitivului le pune în aceeași grupă. Analiza detaliată a fenomenelor morfologice duce la concluzia că verbele limbii române se organizează în circa 11 grupe (numărul precis depinde de tratarea verbelor rare ca excepții sau ca formînd grupe mici) și că, dacă se ține cont de toate tipurile de alternanțe fonetice, numărul grupelor ajunge la cîteva zeci, fără a include verbele neregulate.

Modul este o categorie gramaticală, specifică verbului, care indică raportarea la realitate a acțiunii sau a stării exprimate de verbul respectiv. El este asociat cu alte categorii ale verbului, ca timpul și aspectul.

Moduri personale

Forme verbale predicative

În limba română există cinci moduri personale. Aceste moduri personale au rol numai de predicat.

Indicativ

Prezent: Învăț, înveți, învață, învățăm, învățați, învață

Trecut:

Perfect compus - exprimă un proces trecut și încheiat dar neprecizat în timp

Am învățat, ai..., a..., am..., ați..., au învățat

Imperfect - exprimă un proces trecut dar neterminat în momentul vorbirii

Învățam, învățai, învăța, învățam, învățați, învățau

Mai mult ca perfect - exprimă un proces trecut și încheiat înaintea altui proces trecut și încheiat

Învățasem, învățaseși, învățase, învățaserăm, învățaserăți, învățaseră

Perfect simplu - exprimă un proces trecut și încheiat momentan sau într-un interval de timp delimitat

Învățai, învățași, învăță, învățarăm, învățarăți, învățară

Viitor: Voi învăța, vei..., va..., vom..., veți..., vor învăța

Viitor anterior: Voi fi învățat, vei..., va..., vom..., veți..., vor fi învățat

Viitor popular: O să învăț, o să înveți, o să învețe, o să învățăm, o să învățați, o să învețe

Condițional-optativ

Imperativ. Modul imperativ este un mod personal (predicativ) care exprimă o poruncă (imperativ își are originea în latinescul „imperare", care înseamnă a porunci), un îndemn, o rugăminte sau un sfat:

Conjunctiv

Prezumtiv

Moduri nepersonale

Forme verbale nepredicative

Formele verbale nepredicative/nepersonale sînt uneori considerate moduri împreună cu cele personale, dar, din cauza unor diferențe fundamentale în de natură semantică, morfologică și sintactică, în gramatica modernă sînt luate separat. În limba română există patru forme verbale nepredicative. Acestea nu au rol de predicat.

Infinitiv

Participiu

Gerunziu

M-am încălțat în grabă, uitînd să mă leg la șireturi.

I-a enervat pe toți, netăcînd din gură.

M-am trezit, nemaiputînd dormi.

Ne-am dus la piață gîndindu-ne la ce să cumpărăm.

Supinul este o formă impersonală și nepredicativă a verbului avînd în general trăsături substantivale:

Prin diateză se exprimă relația dintre acțiune și participanții la aceasta: agentul (cel care face acțiunea) și pacientul (cel care suferă consecințele acțiunii). În funcție de definiția exactă a diatezei și de criteriile care decurg din definiție, limba română are un număr de diateze care variază între două și șase. În toate analizele apar diateza activă și cea pasivă, la care se mai pot adăuga următoarele diateze: reflexivă, impersonală, reciprocă și dinamică. Gramatica limbii române (Editura Academiei, 2005) propune un sistem de trei diateze aflate în două relații de opoziție: activă vs pasivă și activă vs impersonală, renunțînd astfel la diateza reflexivă.

Exemple:

Diateza activă în contrast cu cea pasivă: Copiii au cules cireșe. - Cireșele au fost culese de copii.

Diateza activă în contrast cu cea impersonală: Salariații cîștigă mult. - Se cîștigă mult.

1. Ca fapt divers, este remarcabilă creația literară Le train de nulle part („Trenul de nicăieri") a lui Michel Dansel, (publicată în 2004 sub pseudonimul Michel Thaler), care pe parcursul a 233 de pagini nu conține niciun verb.

2. Verbul a crea și altele care se termină în hiatul ea aparțin de conjugarea I.

3. Verbul a veghea și altele care se termină în -chea și -ghea aparțin de conjugarea I. Acest lucru este determinat de procesele morfologice prin care trec astfel de verbe.

Bibliografie

Legături externe

# data[].attributes.attachment_link.description
În gramatică, verbul este o parte de vorbire care exprimă în general o acțiune, ca de exemplu a alerga, a construi. Tot în categoria verbelor intră și o serie de alte cuvinte care, deși nu exprimă acțiunea propriu-zisă îndeplinită de subiect, din punct de vedere morfologic se comportă identic.

# data[].attributes.body
Privește propozițiile de pe tableta Padlet și subliniază verbele. Poți lucra alături de colegi, colaborând direct pe platformă.

# data[].attributes.headline
Practica ghidată - Alcătuiește propoziții cu verbe

# data[].attributes.subject
Practica ghidată - Alcătuiește propoziții cu verbe

# data[].attributes.body
Lucrează în grupuri mici pentru a inventa propoziții folosind verbe date de profesor.

# data[].attributes.headline
Practica independentă - Foaie de lucru interactivă

# data[].attributes.subject
Practica independentă - Foaie de lucru interactivă

# data[].attributes.body
Completează o fișă online pentru a exersa identificarea și folosirea verbelor. Accesează linkul de mai jos.

# data[].attributes.body
Creează o propoziție complexă cu cel puțin două verbe și posteaz-o pe Padlet. 

# data[].attributes.body
Pentru cei care doresc un exercițiu suplimentar, încearcă acest joc online pentru a exersa verbele.

# data[].attributes.attachment_link.description
Modurile și timpurile verbelor cl 6 - Învârte roata și execută mișcările indicate - Verbul - Verbul - Verbul

# data[].attributes.body
Profesorul evaluează implicarea elevilor în  activitățile desfășurate și felul în care identifică verbele.

# data[].attributes.body
Completează un test cu alegeri multiple despre verb. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Clasa a IV-a Verbul - clasa 2 inmultire - Modurile și timpurile verbelor cl 6 - Cine e strigat? - Verbe copulative/verbe predicative/verbe auxiliare

# data[].attributes.body
Ce ai învățat astăzi despre verb și de ce este important? Fiecare grup poate prezenta pe Padlet concluziile.

# data[].attributes.body
Scrie pe o foaie sau pe Padlet o propoziție în care să folosești un verb învățat azi.

# data[].attributes.body
Rezolvă exercițiile despre verbe din fișa de la linkul următor.

# data[].attributes.body
Scrie o scurtă poveste cu minimum 5 verbe evidențiate. Prezint-o data viitoare în clasă.