# data[].attributes.attachment_link.title
щодо_орган_зац_освітнього_процесу_осіб_з_особливими_освітніми_потребами_1_1

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Нова українська школа" вже писала, що для дітей з особливими освітніми потребами важливо забезпечити комфортне, насамперед психологічно, середовище для навчання. Цьому сприяють адаптації та модифікації навчального простору, матеріалів та індивідуалізація підходів на основі визначення потреб конкретної дитини. Виконавча директорка Української асоціації поведінкових аналітиків, вчителька-логопединя й асистентка вчителя столичної школи №58 Ольга Малікова продовжила розповідь про методики адаптації та модифікації в другій частині семінару "Підтримка учнів з ООП в інклюзивному навчанні: адаптації та модифікації" від ГО "Смарт освіта". Цього разу спікерка докладно зупинилася на:

адаптації та модифікації навчальних програм;

поурочному плануванні матеріалу та викладанні для дітей з ООП;

адаптації та модифікації навчальних матеріалів;

ролі та функції вчителя, асистента вчителя та корекційних фахівців у навчанні дитини з ООП.

ЩО ТАКЕ МОДИФІКАЦІЯ НАВЧАЛЬНОЇ ПРОГРАМИ

Адаптація - це стратегії, що допомагають дитині з ООП засвоювати ті самі обсяги знань, що і її однокласники в інклюзивному класі. Тоді як модифікація - це зміна (зазвичай, спрощення) змісту предмету, програми викладання та, у результаті, рівня знань та навичок, які має опанувати дитина впродовж навчання.

Якщо у випадку адаптації зміст навчання відповідає рівню знань та навичок, що отримує весь клас, то модифікація - це змога дитині з ООП брати участь у навчальній діяльності, хоча рівень засвоюваних знань може не відповідати віковим особливостям учнів класу класу, у якому вона навчається.

ФУНКЦІЇ ПЕДАГОГІВ І АСИСТЕНТІВ

Для навчання учнів з особливими освітніми потребами працюють одразу кілька фахівців, і координація їхньої роботи важлива для успіху. Зазвичай із дитиною, окрім учителя, працюють асистент учителя, психолог, корекційні педагоги.

Найбільше навантаження лягає на плечі асистента вчителя, адже це людина, яка найбільше відслідковує реакції та специфіку поведінки учня з ООП, спостерігає, розуміє його потреби та методи їхнього задоволення. З іншого боку, цей фахівець має бути обізнаний із навчальними планами класу з кожного предмету.
Функції асистента вчителя:

знати особливості кожного учня з ООП у класі;

пам'ятати всі потрібні адаптації для кожної з таких дітей;

бути обізнаним у змісті навчальної програми з кожного предмету, що викладається в класі, а також усіх розділів освітньої програми загалом;

відслідковувати календарно-тематичне планування предметів;

знати й дотримуватися всіх модифікацій навчальних програм для учнів з ООП, якими опікується в класі.

заздалегідь вивчати зміст кожного уроку, на якому є дитина з ООП;

розробляти та виготовляти додаткові матеріали, адаптовані чи модифіковані під потреби дитини.

комунікувати з учителем, корекційними педагогами та батьками, а також допомагати дитині із соціальною комунікацією в класі;

над розробленням модифікованих програм (так само, як і над форматом адаптацій) асистенти працюють не самостійно, а разом з учителем.

Як часто треба обговорювати навчання дитини з ООП
Обговорювати питання навчальної практики таких дітей треба щонайменше раз на тиждень. Тоді як аналізувати їхні досягнення в навчанні та соціалізації, потрібно щоденно, до чи після уроків. Ця структурна робота дає змогу планувати уроки та готувати адаптовані чи модифіковані навчальні матеріали заздалегідь, за кілька тижнів до уроку з певної теми.
Роль психологів та корекційних фахівців
Їхня роль - у відслідковуванні емоційних та психологічних реакцій на навчальні заходи та надання рекомендацій щодо підтримки учнів з ООП у школі. Вчителі та асистенти можуть дотримуватися або не дотримуватися цих рекомендацій, але тільки комплексна робота з дитиною з ООП забезпечить максимальний ефект у засвоєнні знань та навичок.

АДАПТАЦІЇ У НАВЧАННІ
Адаптація спрямована на:

пошук і розроблення способів подання інформації та вивчення предмету дитиною з ООП з урахуванням особливостей її сприйняття;

використання додаткових засобів і матеріалів (карток, інструкцій, правил тощо);

розроблення та формування способів перевірки засвоєння знань та навичок.

Для кращого засвоєння матеріалу можна використовувати:

поділ завдань на кілька, простіших за змістом або покрокових;

зменшення тривалості виконання завдання або їхньої кількості за умови збереження рівня складності:

частіші повторення, спрощені інструкції до виконання;

залучення нетипових методик - комп'ютерних програм, візуалізаційних карток, предметів, аудіо- та відеороликів тощо;

оформлення навчальних матеріалів з огляду на фізіологічні потреби учня - великий шрифт, виділення кольором, підкреслення.

МЕТОДИКИ ОЦІНЮВАННЯ УЧНІВ, ЯКІ НАВЧАЮТЬСЯ ЗА АДАПТОВАНИМИ ПРОГРАМАМИ

Оцінювання рівня отримуваних знань та навичок за адаптованими програмами також потребує індивідуального підходу.
Рекомендації:

Письмові завдання можна складати окремо від завдань решти класу на основі індивідуального тестування за темами. Дитині може бути наданий додатковий час на виконання завдань або їхня скорочена кількість зі збереженням складності.

Учню з ООП може знадобитися допомога асистента або вчителя. Проте варто пам'ятати, що вони не мають розв'язувати завдання замість дитини, а лише надати допомогу в розумінні завдання та алгоритмах дій.

Можна запропонувати дитині виконати завдання нестандартно - у вигляді презентації, картинок, ілюстрацій - та показати результат особисто вчителю чи в невеликій групі однокласників, а не перед усім класом.

МОДИФІКАЦІЯ НАВЧАЛЬНОЇ ПРОГРАМИ

Основні завдання модифікації - спрощення, виключення чи ущільнення змісту навчальної програми з урахуванням особливостей учня з ООП. Також вона спрямована на забезпечення активності дитини в навчальній соціалізації (активній участі в навчанні класу) та організацію індивідуальних умов навчання за допомогою додаткових методів і засобів.

Особливість методики в тому, що вона не аналогічна вимогам та змісту навчання спеціальних шкіл. Ідея модифікованої інклюзії в тому, що дитина вчиться за тим же тематично-календарним планом, що і весь клас загальноосвітньої школи. Теми уроків для учня з ООП та решти учнів збігаються, але різняться матеріали, підходи та глибина вивчення. Програми ж спеціальних шкіл можна (і варто!) використовувати як методичний матеріал визначення змісту навчання та класифікацій оцінювання.

Отже, основні принципи модифікації:

спрощення (зменшення складності цілей і / або змісту);

виключення (скорочення кількості дисциплін, що вивчаються, або зменшення вимог до кінцевих цілей вивчення предмету та виключення певного змісту);

поєднання або ущільнення (інтеграція деяких предметів в один курс або інтеграція кінцевих цілей, змісту).

Для модифікації навчальних планів та змісту уроків використовують:

скорочення обсягу матеріалу, що вивчається на уроці;

зменшення кількості тем з однієї чи кількох дисциплін;

заміна завдання на інше за збереження напряму вивчення дисципліни (наприклад, набрати текст на комп'ютері замість писати його ручкою);

зниження складності завдання (складання замість множення);

використання додаткових матеріалів - карток, алгоритмів дії, правил - у вигляді малюнків чи позначок;

повторення інструкцій та алгоритмів дії.

Відповідно, і система оцінювання учнів з ООП, які навчаються за модифікованими програмами, розробляється окремо з урахуванням індивідуальних можливостей. Завдання до перевірки мають передбачати прості дії замість складних (намалювати замість написати, обчислити за допомогою калькулятора тощо).

ПОУРОЧНЕ ПЛАНУВАННЯ

Поурочне планування роботи для особливої дитини - це, переважно, завдання асистента вчителя. Він має отримати від педагога тему і план наступного уроку для всього класу, продивитися навчальний матеріал, що буде використовуватися, проаналізувати інформацію і зробити низку висновків:

чи потрібна його підопічному психолого-емоційна адаптація на цьому уроці;

чи достатній рівень попередньої підготовки для розуміння матеріалу;

чи потрібні додаткові (і які саме) матеріали - адаптовані або модифіковані;

які саме завдання учень зможе виконати, повністю чи частково, яка допомога йому потрібна;

чи передбачено залучення дитини до усних відповідей, роботи біля дошки чи в групах;

які саме інформацію та навички дитина має отримати наприкінці уроку (визначається разом з учителем).

Тобто кожне заняття дитини з ООП у класі має бути пропрацьоване педагогами заздалегідь, щоби провести ним учня покроково, не відволікаючи решту класу від теми уроку.

АДАПТАЦІЯ ТА МОДИФІКАЦІЯ НАВЧАЛЬНИХ МАТЕРІАЛІВ

Коли ми говоримо про навчальні матеріали для дітей з ООП, то в обох випадках є багато спільного. Насамперед, це спрощення: чіткі інструкції та алгоритми виконання, виключення неважливих компонентів, зменшення інформативного навантаження.

Важливе значення має використання додаткових навчальних матеріалів:

тематичних карток, комп'ютерних програм, кольорів тощо (ми писали про це в першій частині матеріалу);

переформулювання правил та інструкцій більш доступними для розуміння й менш "науковими" словами;

додаткові схеми чи креслення - примітивні, але зрозумілі. Це можуть бути й логопедичні картки, і кубики Зайцева, і календарі, і спеціальні лінійки чи таблички.

Індивідуалізація - також обов'язкова вимога до адаптованих та модифікованих матеріалів. Стосується це як навчальних, так і матеріалів для перевірки засвоєних знань. Усі ці матеріали обов'язково мають відповідати тематиці занять усього класу.
Анна Степанова-Камиш, "Нова українська школа" Титульне фото: автор - vizualni, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчання дітей з ООП: адаптація та модифікація навчальних програм | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
адаптації та модифікації навчальних програм; поурочному плануванні матеріалу та викладанні для дітей з ООП; адаптації та модифікації навчальних матеріалів; ролі та функції вчителя, асистента вчителя та корекційних фахівців у навчанні дитини з ООП

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У статті, що ми писали раніше, було розглянуто принципи універсального дизайна для освітніх середовищ. Також в статті було зазначено чому це важливо для дітей з ООП. Але не завжди є можливість створити у вже існуючих школах універсальний дизайн, і в тому числі розробити окремі навчальні програми для дітей з різними можливостями. Сьогодні розглянемо якими шляхами можна адаптувати або модифікувати вже існуючі навчальні програми під можливості дітей з ООП з їх індивідуальними особливостями.
Що означає адаптація та модифікація навчальних програм?

Модифікація та адаптація - це стратегії спрощення програми викладання, для того щоб дитина з ООП засвоювала ті самі теми, що і її однокласники. Відмінність модифікації від адаптації полягає у рівні засвоєння знань дитиною. В першому випадку (модифікація) він може не відповідати віковим особливостям учнів класу, а в другому (адаптація) зміст навчання і рівень його засвоєння буде таким самим, як і у всьому класі.

Адаптація навчання

Під час адаптації дії вчителя спрямовані на розробку додаткових способів подання інформації з навчальної програми для дитини з ООП, пошук додаткових наочних матеріалів (карток, інструкцій) і останнє, розробка унікального способу перевірки засвоєних знань з урахуванням особливостей дитини з ООП.

Прикладом адаптації навчальної програми Математики може бути використання схем, алгоритмів, розбору умов задачі, картки-підказки, зменшення кількості задач для самостійного розв'язання.

Як додаткові шляхи перевірки знань можна використовувати інтерактивну підлогу. Бібліотека ефектів інтерактивної підлоги Бріолайт включає окремі ефекти на засвоєння знань з математики (9 ефектів): Сума та різниця, Ділення, Добуток і частка, Віднімання, Приклади, Числа, Додавання та віднімання, Послідовність, Парні та непарні.

Щодо оцінювання учня з ООП з використанням адаптованої навчальної програми, то варто давати такій дитині додатковий час або зменшувати кількість завдань зі збереженням складності; надавати допомогу асистента вчителя (для розуміння завдання або алгоритму розв'язання); приймання нестандартних типів відповіді ( використання презентації, ілюстрації або не перед усім класом)

Модифікація навчання

Під час модифікації учитель спрощує зміст навчальної програми для конкретного учня з урахуванням його особливостей. Учитель може виключити частини тем або ущільнити зміст програми, головною умовою є забезпечення активності дитини під час навчальної соціалізації та активної участі під час класного життя.

Тобто, дитина відвідує навчальний заклад за тим же розпорядком, що і його однокласники, вивчає ті ж самі теми, але глибина вивчення тем, та матеріал може різнитися.

Прикладом для модифікації є може бути використання інтерактивної пісочниці Бріолайт для вивчення Природознавства або основ Географії. В режимі Ландшафт можна вивчати типи водоймів, молювавши їх на пісочниці, а відповідне підсвічування буде допомагати наочно розуміти різницю. За допомогою додаткових іграшок, що є у комплекті інтерактивної пісочниці, можна вивчати диких, домашніх та морських тварин, їх відмінності, місця існування та інше.

Оцінювання учнів з ООП під час модифікації передбачає прості дії замість складних, використання калькулятора, ваг для обчислення, електронного годинника замість стрілочного та інше.

Навчальні матеріали

інструкції та алгоритми виконання (як мити руки, розклад дня, як вирішувати задачу і тд);

зменшення інформаційного навантаження, збільшення використання наочних матеріолів замість текстових;

тематичні картки, комп'ютерні програми, кольори (доречним буде застосування інтерактивної панелі для демонстрації звуків, кольорів, рослин та іншого);

логопедичні кубики або картки, календарі, спеціальні лінійки та таблиці.

І у випадку адаптації і під час модифікації навчальні матеріали для дітей з ООП є важливим елементом засвоєння інформації та перебування в закладі освіти.

Що можна використовувати:

Усі матеріали мають відповідати тематиці уроку класу, тому їх використання буде корисним не тільки учням з ООП, но і решті класу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Модифікація та адаптація навчальних програм для дітей з ООП

# data[].attributes.attachment_link.description
У статті, що ми писали раніше, було розглянуто принципи універсального дизайна для освітніх середовищ. Також в статті було зазначено чому це важливо для дітей з ООП. Але не завжди є можливість створити у вже існуючих школах універсальний дизайн, і в тому числі розробити окремі навчальні програми для дітей з різними можливостями.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзія під час війни: як підтримати дітей з особливими потребами?

# data[].attributes.attachment_link.description
Поради педагогам щодо організації освіти дітей з особливими потребами у воєнний час

# data[].attributes.attachment_link.title
дефектологія 

# data[].attributes.attachment_link.title
Гіперактивність

# data[].attributes.headline
Дитина з інтелектуальними порушеннями...

# data[].attributes.subject
Дитина з інтелектуальними порушеннями...

# data[].attributes.attachment_link.title
З досвіду роботи  асистента вчителя Терещенко М.В.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інклюзивне навчання в українських школах лише на початках впровадження. Тому не дивно, що у педагогів виникає безліч запитань, як все організувати. Заступниця директора 8-ї школи у Хмельницькому Валентина Маланчій під час нашої трансляції дала фактично інструкцію з впровадження інклюзії. А поділитись їй є чим - її заклад можна назвати успішним прикладом, як навчати дітей з особливими освітніми потребами. Щоб вам було зручніше, ми зібрали все у текст - з посиланнями на документи, інфографікою та презентацію пані Валентини. Нижче про таке:

Організаційні аспекти створення інклюзивних класів у ЗЗСО.

Команда психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами: організація роботи, повноваження, оплата праці.

Корекційно-розвиткові заняття для учнів з ООП в закладі загальної середньої освіти.

Індивідуальна програма розвитку, навчальні плани учнів з ООП.

Деякі аспекти оцінювання учнів з ООП.

Навчання учнів з ООП у випускних класах ЗЗСО.

Матеріально-технічне забезпечення, доступність закладу освіти.

ОРГАНІЗАЦІЙНІ АСПЕКТИ СТВОРЕННЯ ІНКЛЮЗИВНИХ КЛАСІВ
Алгоритм створення інклюзивного класу:

Батьки дитини з ООП звертаються до закладу освіти, пишуть заяву та додають до неї витяг ІРЦ про комплексну оцінку дитини.

Керівник закладу освіти дає подання до органу управління освітою щодо погодження організації інклюзивного навчання в його закладі.

Орган управління освітою дає лист-погодження або наказ про це.

За необхідності в штатний розпис закладу потрібно внести зміни, наприклад, ввести додаткові ставки асистентів вчителів чи вчителів-дефектологів.

Керівник закладу освіти видає наказ щодо створення класу або класів з інклюзивним навчанням, щодо затвердження положення про команду психолого-педагогічного супроводу в закладі освіти, про склад цієї команди.

Нюанси створення інклюзивного класу:

Відповідно до пункту 1 статті 20 закону "Про освіту", заклади освіти за потреби утворюють інклюзивні або спеціальні групи і класи для навчання дітей з ООП. У разі звернення особи з особливими освітніми потребами або її батьків (інших законних представників) інклюзивна група або клас утворюється обов'язково.

Для учнів з ООП, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах, на підставі письмового звернення батьків (інших законних представників) можуть створюватися інклюзивна або спеціальна група продовженого дня. Детальніше про це можна прочитати в Порядку створення груп подовженого дня у державних і комунальних ЗЗСО (наказ МОН від 25 червня 2018 року №677).

Щоб утворився інклюзивний клас, необхідно, аби батьки написали заяву в школі та подали витяг ІРЦ про комплексну оцінку розвитку дитини. Якщо в батьків є тільки витяг від лікарсько-консультативної комісії, то це не є підставою для організації інклюзивного навчання. Також можуть додаватись інші документи, передбаченні Порядком зарахування, відрахування та переведення учнів до державних та комунальних закладів освіти для здобуття загальної повної середньої освіти (наказ МОН від 16 квітня 2018 року №367).

В ІРЦ можуть звернутися батьки або інші законні представники дитини, які відчувають занепокоєння щодо її розвитку, незалежно, чи в неї є певний діагноз і / або інвалідність. Комплексне оцінювання* може проводитися як за ініціативи батьків, так і за рекомендацією педагогів, які працюють у ЗЗСО з такою дитиною, але виключно на підставі заяви батьків. Його не можна проводити примусово.

* У законодавстві використовується слово "оцінка" на позначення проходження тестування в ІРЦ. З погляду правил української мови це неправильно, адже оцінка - це те, що з'являється після оцінювання. Тому цьому тексті ми використовуємо слово "оцінювання".

Висновок ІРЦ про комплексне оцінювання має рекомендаційний характер. Відповідно до статті 55 закону "Про освіту", батьки дитини мають право обирати заклад освіти, освітню програму, різновид і форму здобуття дітьми освіти відповідного рівня.

Термін дії висновку ІРЦ не визначений, але повторне комплексне оцінювання може проводитися, коли дитина переходить від закладу дошкільної освіти до закладу загальної середньої освіти. Також, за рекомендацією команди психолого-педагогічного супроводу в разі виникнення індивідуальних освітніх потреб під час навчання або, навпаки, коли в дитини високі успіхи в навчанні й потрібно переглянути індивідуальну програму розвитку.

Якщо дитина вже навчалася в інклюзивному класі, то повторно проходити ІРЦ і писати заяву на відкривання інклюзивного класу перед кожним роком навчання не потрібно.

Якщо фахівці, які працюють із дитиною з ООП в школі, не бачать прогресу або не впевнені, що витяг ІРЦ правильний і, на їхню думку, потрібно проводити інші корекційно-розвиткові заняття або в іншій кількості, то самостійно ці зміни команда психолого-педагогічного супроводу ввести не може. Для цього потрібно спрямувати батьків на повторне комплексне психолого-педагогічне оцінювання розвитку дитини до ІРЦ.

Є лист МОН від 16.06.2020 року №1/9-328 "Щодо методичних рекомендацій з організації психолого-педагогічного консиліуму для проведення повторної комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку дитини". Згідно з ним, щоби підтвердити або змінити висновок про комплексне оцінювання, має збиратися консиліум, до якого рекомендують залучити представника органу управління освітою, методиста обласного РЦПІО, фахівців ІРЦ, практичного психолога, який має міжнародний сертифікат, педпрацівників ЗЗСО, корекційних педагогів спеціальних ЗЗСО (за потреби), фахівців сфери соціального захисту (за потреби), батьків або запропонованих ними фахівців, щоби це оцінювання було комплексним і правильним.

У Порядку організації інклюзивного навчання в ЗЗСО (постанова Кабміну 2011 року № 872 зі змінами в постанові від 9 серпня 2017 року №578) чітко вказано, що керівник ЗЗСО на підставі заяви батьків за підтримки відповідного органу освіти організовує клас з інклюзивним навчанням, створює матеріально-технічну базу, здійснює добір відповідних працівників тощо. Власник загальноосвітнього закладу виділяє кошти для забезпечення доступу до будівлі школи без перешкод, матеріально-технічного забезпечення. Тобто, власник і керівник закладу освіти відповідають за організацію, стан і якість інклюзивного навчання.

Є лист МОН від 5 квітня 2019 року №1/9-223 "Щодо забезпечення доступності закладів освіти для осіб з ООП". Згідно з ним, усі заклади повинні бути доступними для будь-яких категорій дітей. Звертаю увагу, що з 1 вересня 2018 року набули чинності нові державні будівельні норми щодо закладів освіти, де вказано, що під час реконструкції або побудови нових закладів освіти потрібно враховувати їхню доступність для різних категорій дітей.

Якщо в школі нічого не організували, то батькам потрібно звернутися до керівника закладу, а якщо немає реакції - до відповідного органу управління освітою.

ФІНАНСУВАННЯ ІНКЛЮЗИВНИХ КЛАСІВ

У Порядку та умовах надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам з ООП ( постанова Кабміну від 14 лютого 2017 року №88) написано про фінансування засобів для корекційно-розвиткових занять. На закупівлю корекційно-розвиткових засобів використовується не більше 35% коштів "інклюзивної" субвенції.

Оплата праці залучених на підставі цивільно-правових договорів фахівців (для корекційно-розвиткових занять) здійснюється теж за рахунок цієї субвенції. У постанові також є перелік корекційно-розвиткових занять, які можна проводити.

Від читачів сайту НУШ було запитання, чи є вимоги до базової комплектації спортивної зали для роботи з дітьми з ООП. На сьогодні таких вимог немає. Усе, що заклад освіти купує для корекційно-розвиткової роботи, регламентується Типовим переліком спеціальних засобів корекції психофізичного розвитку дітей з ООП, які навчаються в інклюзивних та спеціальних класах (групах) закладів загальної середньої освіти ( наказ МОН від 23.04.2018 року №414). Наказом МОН від 21.06.2019 року №873 цей перелік був розширений.

Якщо інклюзивний клас утворюється на початку навчального року або в будь-який інший час, то кошти не будуть закладенні одразу, тому що, згідно з постановою, вони закладаються в межах календарного, а не навчального року. Проте за рахунок залишків коштів із попередніх бюджетних періодів можна профінансувати інклюзивне навчання в школі, починаючи з будь-якого місяця. Зокрема, згідно з цією постановою, місцеві ради мають право перерозподіляти кошти субвенції у межах відповідного місцевого бюджету між відповідними типами закладів.

У багатьох документах прописано питання доплати за роботу в інклюзивних класах та за роботу з дітьми з ООП. Одним із найновіших є закон "Про повну загальну середню освіту", де в пункті 3 статті 24 вказано, що за роботу в інклюзивних класах або групах є доплата 20% до тарифної ставки всім педагогічним працівникам. Тож і вчителі-дефектологи, і реабілітологи, і асистенти вчителя, і вчителі-предметники отримують доплату за години роботи в інклюзивних класах.

ПІДГОТОВЧА РОБОТА ШКОЛИ

Оскільки вже на середину червня заклад освіти володіє інформацією, скільки дітей з ООП будуть навчатися наступного навчального року (15 червня вже формуються перші класи й переведені всі інші класи на наступний етап), то в керівника освіти є два з половиною місяці, щоби внести всі необхідні зміни в організацію діяльності закладу для того, щоб організувати інклюзивне навчання.

З батьками та учнями має бути проведена попередня робота - адміністрацією закладу освіти й безпосередньо командою психолого-педагогічного супроводу дитини. Коли батьки приходять вперше до школи, адміністрація, як правило, вже володіє інформацією, чи буде 1 клас інклюзивним. Саме тоді потрібно починати з батьками розмову про це. За потреби, роз'яснити, що це таке, дати зрозуміти, що це ніяк не впливає на навчання їхніх дітей, тому що діти з ООП мають свої індивідуальну програму розвитку й індивідуальну освітню траєкторію.

Це питання ми рекомендуємо обговорювати й на батьківських зборах майбутніх першокласників, тому що від того, як це сприймуть батьки, сильно залежить і сприйняття дітей.

Для роботи з дітьми використовуйте виховні години, уроки доброти, толерантності, але найкращим способом є спільна ігрова й навчальна діяльність - наприклад, створення різних проєктів, де діти працюють разом, розуміють, що у всіх однакові інтереси, потреби до навчання.

КОМАНДА ПСИХОЛОГО-ПЕДАГОГІЧНОГО СУПРОВОДУ

Організацію інклюзивного навчання в ЗЗСО здійснює команда психолого-педагогічного супроводу дитини з ООП. Є Примірне положення про команду психолого-педагогічного супроводу ( наказ МОН від 08.06.2018 року №609). На підставі нього керівник закладу освіти розробляє своє положення про команду психолого-педагогічного супроводу.

Відповідно до висновку ІРЦ, результатів психолого-педагогічного вивчення дитини командою супроводу, протягом перших 2-х тижнів від початку освітнього процесу команда створює індивідуальну програму розвитку дитини (ІПР), яка погоджується з батьками та затверджується керівником закладу.

Якщо дітей з ООП в закладі багато, то доцільно скласти розклад засідань команди супроводу, щоби він був зручним для батьків і всіх членів команди. Ми намагаємося організувати це так, щоб першими були засідання для тих дітей, які вже навчалися в закладі, адже ми про них знаємо більше. На останні дні цих 2-х тижнів залишаємо дітей, які тільки прийшли до школи. Це дає час нашим спеціалістам вивчити особливості цих учнів.

Щоби засідання команди супроводу було ефективним, доцільно запросити на нього фахівців з ІРЦ, щоб отримати докладні рекомендації про розроблення ІПР та особливості організації інклюзивного навчання.

Засідання команди відбувається в робочий час учасників, рішення ухвалюється колегіально й оформлюється у вигляді протоколу.

Для коригування та визначення прогресу розвитку дитини команда супроводу переглядає індивідуальну програму розвитку протягом навчального року. Крім організаційного засідання, має бути ще мінімум два. Переважно, вони відбуваються наприкінці першого семестру та наприкінці навчального року. Але за потреби можна зустрічатися частіше.

У склад команди супроводу входять дві категорії працівників - постійні учасники та залучені фахівці.
Постійні учасники:

адміністратор закладу освіти (або директор, або його заступник);

класний керівник;

вчителі-предметники в старшій школі;

асистент вчителя;

практичний психолог;

соціальний педагог;

учитель-дефектолог;

реабілітолог;

батьки та інші законні представники дитини.

Залучені фахівці:

медичний працівник закладу освіти;

лікар;

асистент дитини;

спеціалісти системи соціального захисту населення, служби в справах дітей тощо.

ОБОВ'ЯЗКИ ВЧИТЕЛЯ ТА ЙОГО АСИСТЕНТА

Основну відповідальність за навчання дитини з ООП в інклюзивному класі має вчитель. Асистент вчителя не повинен перебирати на себе всі обов'язки, а лише робити з учителем те, що потрібно. Якщо дітей з ООП кілька, то, звісно, асистенту вчителя складно буде впоратися з усіма одночасно, тому в цьому можуть допомогти вчитель та інші фахівці команди супроводу.

Докладніше з функціями асистента вчителя можна ознайомитися в листі МОН від 25 вересня 2012 року №1/9-675.

КОРЕКЦІЙНО-РОЗВИТКОВІ ЗАНЯТТЯ

З 2018 року в закладах освіти, в яких організовано навчання для дітей з ООП в інклюзивних класах, для проведення корекційно-розвиткових занять, визначених ІПР, можна вводити додатково посади вчителів-дефектологів із розрахунку 18 годин на ставку, якщо в закладі є не менше 9-ти таких годин. Відповідні зміни до типових штатних нормативів внесені наказом МОН від 1 лютого 2018 року №90. Ним також введено одну ставку асистента вчителя на один інклюзивний клас.

Питання корекційно-розвиткових занять прописано в Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах (постанова Кабміну від 15 серпня 2011 року №872 зі змінами від 9 серпня 2017 року №588). У цьому документі вказується, що для дітей із порушеннями опорно-рухового апарату, затримкою психічного розвитку, зниженим зором чи слухом, легкими інтелектуальними порушеннями встановлюється 3-5 корекційно-розвиткових занять на тиждень. Для дітей, які не бачать, не чують, з тяжкими порушеннями мовлення, розладами аутистичного спектра, іншими складними порушеннями розвитку (порушеннями слуху, зору, опорно-рухового апарату в поєднанні з інтелектуальними порушеннями чи затримкою психічного розвитку тощо) - 5-8 корекційно-розвиткових занять.

Корекційно-розвиткові заняття можуть бути груповими або індивідуальними. Під час групових занять має бути 2-6 дітей. Тривалість групових занять - 35-40 хвилин. Тривалість індивідуальних занять 20-25 хвилин.

В індивідуальній програмі розвитку зазначається кількість годин та напрями корекційно-розвиткових занять, визначенні ІРЦ. Години корекційно-розвиткових занять не враховують під час визначення гранично допустимого тижневого навчального навантаження на учнів з ООП.

Якщо дитина пропустила багато навчальних днів із поважної причини, то для виконання освітньої програми можна прописувати індивідуальну освітню траєкторія (стаття 53 закону "Про освіту"). У такому разі можливо проводити корекційно-розвиткові заняття під час канікул, якщо це узгоджено з батьками. Організація інклюзивного освітнього процесу не має призводити до перевантаження учнів.

У читачів сайту НУШ було запитання про те, що через дистанційне навчання була пропущена певна кількість корекційно-розвиткових занять і дописувачка хотіла їх провести в цьому навчальному році. На мою думку, новий навчальний рік має нову організацію і все, що ви не завершили в попередньому навчальному році, залишається в тому стані, в якому є.

Починаючи новий навчальний рік, потрібно врахувати можливість дистанційного навчання і проговорити з батьками, як у разі дистанційного навчання проводити корекційно-розвиткові заняття.

Було питання, чи може вчитель проводити корекційно-розвиткові заняття для дитини з ООП. Може, якщо має кваліфікацію вчителя початкових класів, вихователя дошкільного закладу (якщо це садочок), вчителя-дефектолога, логопеда, вчителя-реабілітолога. Також мають право проводити корекційно-розвиткові заняття терапевт, лікар із лікувальної фізкультури, лікар спортивної медицини, практичний психолог, учитель із трудової адаптації та фахівець фізичної реабілітації.

ІНДИВІДУАЛЬНА ПРОГРАМА РОЗВИТКУ

Питання ІПР регулюють зміни до Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах ( постанова Кабміну від 9 серпня 2017 року №588).
Структура ІПР:

інформація про період виконання;

відомості про особливості розвитку учнів;

наявний рівень знань і вмінь учня;

додаткові освітні та соціальні потреби учня;

психолого-педагогічна допомога;

характеристика учня;

навчальні предмети;

адаптація;

індивідуальний навчальний план;

джерела інформації під час розроблення ІПР;

узгодження ІПР;

план консультування батьків;

моніторинг стану розвитку учня та його навчальних досягнень.

Команда супроводу ухвалює рішення щодо адаптації або модифікації навчальної програми і прописує це в ІПР. За потреби цей документ можна змінювати, залежно від того, як буде просуватися робота з дитиною з ООП.

У розробленні цього документу мають брати участь батьки дитини, тому що їм треба розуміти, чому вона потребує ІПР, хто та які саме корекційно-розвиткові послуги буде надавати, яка тривалість цих занять.
Умови ефективності ІПР:

містяться всі необхідні складники, які допоможуть адаптувати освітнє середовище до потреб дитини з ООП;

довгострокові цілі й короткотермінові завдання чітко пов'язані між собою;

використані рекомендації ІРЦ.

ІНДИВІДУАЛЬНИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ПЛАН

Індивідуальний навчальний план складають, якщо про це зазначено у витягу ІРЦ. У ньому вказується наявність або відсутність особливих освітніх потреб, рекомендована освітня програма, індивідуальний навчальний план. ІПН складає адміністратор закладу освіти (директор або його заступник із навчально-виховної роботи). Він робиться на основі типових освітніх програм в закладі освіти.

Звертаю увагу, що з типових освітніх програм закладів освіти потрібно взяти всі корекційні заняття, які є в планах, і вони мають бути такими ж, як у витягу ІРЦ.

Проте виникають багато запитань щодо інваріантного складника ІПН. Наприклад, якщо ми говоримо про дітей із затримкою психічного розвитку, то кількість годин інваріантного складника відрізняється від кількості годин у закладі загальної середньої освіти. Зокрема, іноземної мови для таких дітей потрібно 2 години, а клас вивчає 3. У такому разі дитина відвідує ту кількість занять, яка прописана в типовій освітній програмі спеціального закладу освіти, а "зайва" година використовується для корекційно-розвиткового заняття.

Також виникають питання щодо складання індивідуальних навчальних планів для дітей з інтелектуальними порушеннями. В учнів середньої школи є предмети фізики й хімії в побуті. Окрім того, клас вивчатиме трудове навчання раз на тиждень, а для дітей із порушенням інтелектуального розвитку рекомендується 8-10 годин, залежно від класу. Як вчинити в цьому випадку? На сьогодні, на жаль, немає механізму фінансування цих додаткових годин, у постанові Кабміну від 14 лютого 2017 року №88 чітко вказано, що кошти "інклюзивної" субвенції потрібно використовуватися тільки на корекційно-розвиткові заняття, а про уроки інваріантного складника нічого не сказано. Тож ми чекаємо рекомендацій МОН.

ДЕЯКІ АСПЕКТИ ОЦІНЮВАННЯ УЧНІВ З ООП

Дітей з ООП оцінюють за критеріями оцінювання навчальних досягнень учнів у системі загальної середньої освіти, але оцінювати потрібно за обсягом і характером матеріалу, визначеним ІПР. Найбільші відмінності в критеріях оцінювання - в учнів з інтелектуальними порушеннями, навчальні програми для них специфічні. Проте для них також потрібно застосовувати 12-бальне оцінювання.

Відповідно до Порядку організації інклюзивного навчання в ЗЗСО, система оцінювання навчальних досягнень дітей з ООП має бути стимулювальною. Передусім, потрібно враховувати позитивну динаміку в змінах діяльності дитини, а не невдачі. Специфіка ще в тому, що більше уваги звертають не на кількісний показник, а на якісний. Часто для оцінювання й мотивації дітей використовують портфоліо. Наприклад, такий спосіб особливо ефективний, якщо дитина не розмовляє. Так ви будете бачите прогрес у розвитку дитини.

Часом учителі інклюзивних класів не розуміють, як дітей з ООП можна оцінювати за 12-бальною системою. Відповідь проста: рівні навчальних досягнень будуть однаковими - високий, достатній, середній, початковий, а критерії оцінювання учнів з типовим та з порушеним психо-фізичним розвитком будуть різними. Аби в класі не виникало суперечок та запитань, потрібно попередньо проговорити з батьками інших дітей та з самими дітьми, що ці діти оцінюються за своїми критеріями. Можливо, навіть прописати ці критерії й додати їх до ІПР. На сьогодні Інститут модернізації змісту освіти розробив критерії оцінювання навчальних досягнень учнів початкових класів із порушенням розвитку.

У читачів сайту НУШ було питання про оцінювання дітей з дислексією і дисграфією. МОН у листі від 5 серпня 2019 року № 1/9-498 (з часу виходу трансляції МОН видало нові методичні рекомендації щодо навчання дітей з ООП - ред.) рекомендує під час оцінювання навичок читання дітей із цими труднощами не враховувати помилки, пов'язані з порушеннями усного мовлення. Учитель повинен враховувати труднощі учня й етап корекційної роботи, на якому перебуває дитина, і не знижувати оцінку.

У тому ж листі є методичні рекомендації "Виявлення, подолання труднощів, опанування навички читання в учнів загальноосвітніх навчальних закладів". Це методичний посібник, який рекомендується вчителям логопедам, педагогічним працівникам, батькам.

Методичні рекомендації_дислексія_2016

Завантажити методичний посібник
Було запитання про Свідоцтво досягнень для учнів ООП початкових класів. Команда психолого-педагогічного супроводу - це колегіальний орган, який має широке коло повноважень. Якщо є потреба, то можна прописати критерії оцінювання дитини з ООП, навіть розробити свій бланк свідоцтва досягнень учня початкових класів і прикріпити до ІПР, якщо наявний для всіх учнів не годиться для цієї дитини.

НАВЧАННЯ ДІТЕЙ З ООП У ВИПУСКНИХ КЛАСАХ

У постанові Кабміну від 23 квітня 2003 року №585 "Про встановлення тривалості здобуття освіти у загальноосвітніх навчальних закладів для дітей з ООП" вказаний строк навчання дітей із порушеннями розумового розвитку. Зокрема, рекомендується навчання в школі І ступеня разом із підготовчим класом і в школі ІІ ступеня (5-9 класи). Окрім того, для спеціальних шкіл дозволено створення в школі 10 класу з поглибленою професійною реабілітацією для дітей із порушенням розумового розвитку (Положення про спеціальну загальноосвітню школу та школу-інтернат для дітей, які потребують корекції фізичного та (або) розумового розвитку, наказ МОН від 15 вересня 2008 року №852). На заклади загальної середньої освіти дія цього положення не поширюється, тому учні з інтелектуальними порушеннями можуть навчатись в інклюзивних класах лише до кінця 9 класу.

Згідно з постановою Кабміну від 27 вересня 2016 року №671, учням із порушеннями розумового розвитку видається свідоцтво про базову загальну середню освіту за спеціальною програмою. Учням із помірними інтелектуальними порушеннями - довідка про закінчення повного курсу навчання за спеціальною програмою.

Усі інші діти, які навчаються за інклюзивною формою, можуть навчатися в школі III ступеня. Навіть якщо є потреба звільнення від ЗНО, це не означає, що дитина не може навчатися в 10-11 класах.
Дивіться також презентацію Валентини Маланчій:
Маланчій_трансляція 03.08.2020

Завантажити презентацію
ВІДПОВІДІ НА ЗАПИТАННЯ ПІД ЧАС ЕФІРУ
- Якщо висновки ІРЦ виданий на 3 роки, то на який строк має бути прийнятий асистент вчителя?
Якщо у витягу ІРЦ вказаний термін, то можна взяти асистента вчителя на контракт. Так ця людина буде знати, що забезпечена місцем тільки на 3 роки. У нашій школі станом на 31 травня було 20 інклюзивних класів, але їхня кількість варіюється. Може статися, що школа не потребуватиме асистента вчителя. Законодавство не забороняє брати працівників на роботу на строкові контракти. Ми, наприклад, беремо на контракт людей, а потім, за потреби, в серпні приймаємо їх назад.
- Дитина йде до 1 класу, батьки категорично проти індивідуального навчання, хоча вона зі складними порушеннями. Що ви порадите?
Батьки мають право обирати заклад освіти й форму навчання для своєї дитини. Якщо фахівці вважають, що індивідуальне навчання буде кращим і ефективнішим, а батьки ні, тоді вирішальне слово за батьками.

Моя порада - спочатку спробувати інклюзивну форму навчання. Якщо це не дасть бажаних результатів, то в будь-який момент батьки можуть перевести дитину на педагогічний патронаж. Але якщо вони не спробують цього, можливо, будуть думати, що щось втратили в навчанні своєї дитини.
- Чи повинні виплачувати 20% асистенту за роботу з дітьми з ООП під час карантину?
Під час карантину вчителі теж працюють, навіть більше, ніж під час офлайн-навчання. Питання доплати вирішують органи місцевого самоврядування. У нашому місті доплати здійснювалися.
"Нова українська школа" Титульне фото: автор - olesiabilkei, Depositphotos Матеріал підготовлено за підтримки Міжнародного фонду "Відродження". Позиція Міжнародного фонду "Відродження" може не збігатися з думкою автора.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзивне навчання у школі: кроки до успішного початку | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Інклюзивне навчання в українських школах лише на початках впровадження. Тому не дивно, що у педагогів виникає безліч запитань, як все організувати. Заступниця директора 8-ї школи у Хмельницькому Валентина Маланчій під час нашої трансляції дала фактично інструкцію з впровадження інклюзії. А поділитись їй є чим - її заклад можна назвати успішним прикладом, як навчати дітей з особливими освітніми потребами.

# data[].attributes.attachment_link.title
асистент вч та вих

# data[].attributes.attachment_link.title
СХОДИНКИ-ІНКЛЮЗІЇ_web

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

08.06.2018 № 609

Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти

Відповідно до статті 20 Закону України "Про освіту", пункту 4 Положення про Міністерство освіти і науки України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 жовтня 2014 р. № 630 (із змінами), та з метою створення оптимальних умов для навчання дітей з особливими освітніми потребами з урахуванням їхніх індивідуальних потреб та можливостей, забезпечення психолого-педагогічного супроводу дітей з особливими освітніми потребами в інклюзивних групах та класах з інклюзивним навчанням НАКАЗУЮ:

1. Затвердити Примірне положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти, що додається.

2. Департаменту загальної середньої та дошкільної освіти (Кононенко Ю.Г.) забезпечити розміщення цього наказу на офіційному веб-сайті Міністерства освіти і науки України.

3. Рекомендувати Міністерству освіти Автономної Республіки Крим, департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій довести наказ до відома керівників закладів загальної середньої та дошкільної освіти.

4. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Хобзея П.К.

ПРИМІРНЕ ПОЛОЖЕННЯ
про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти

I. Загальні положення

1. Це Положення визначає основні принципи, завдання та функції, а також порядок організації діяльності команди психолого-педагогічного супроводу дітей з особливими освітніми потребами (далі - Команда супроводу), які здобувають освіту в умовах інклюзивного навчання в закладах загальної середньої та дошкільної освіти.

2. У цьому Положенні терміни вживаються в такому значенні:

індивідуальна навчальна програма - документ (частина ІПР), який окреслює коло знань, умінь та навичок, що підлягають засвоєнню з кожного окремого навчального предмету у процесі навчання у закладі загальної середньої освіти з метою реалізації індивідуальної освітньої траєкторії дитини з особливими освітніми потребами (далі - дитини з ООП). Містить перелік тем матеріалу, що вивчається, рекомендації щодо кількості годин на кожну тему, час, відведений на вивчення всього курсу;

індивідуальний освітній план - документ (частина ІПР), що визначає послідовність, форму і темп засвоєння дитиною з ООП у закладі дошкільної освіти компонентів освітньої програми з метою реалізації її індивідуальної освітньої траєкторії.

Інші терміни вживаються у значеннях, наведених в Законі України "Про освіту".

3. Персональний склад Команди супроводу затверджується наказом керівника закладу освіти, в якому здобувають освіту діти з ООП.

4. Команда супроводу дитини з ООП співпрацює з ІРЦ з питань надання корекційно-розвиткових послуг та методичного забезпечення її діяльності.

5. Заклад освіти на підставі Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти розробляє власне положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами.

II. Склад учасників Команди супроводу

1. Склад Команди супроводу визначається з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП.

2. До складу Команди супроводу дитини з ООП входять:

У закладі загальної середньої освіти:

постійні учасники: директор або заступник директора з навчально-виховної роботи, вчитель початкових класів (класний керівник), вчителі, асистент вчителя, практичний психолог, соціальний педагог, вчитель-дефектолог (з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП), вчитель-реабілітолог та батьки або законні представники (далі - батьки) дитини з ООП тощо;

залучені фахівці: медичний працівник закладу освіти, лікар, асистент дитини, спеціалісти системи соціального захисту населення, служби у справах дітей тощо.

У закладі дошкільної освіти:

постійні учасники: директор або вихователь-методист, вихователь, асистент вихователя, практичний психолог, соціальний педагог, вчитель-дефектолог (з урахуванням освітніх потреб дитини з ООП), вчитель-реабілітолог та батьки дитини з ООП тощо;

залучені фахівці: медичний працівник закладу освіти, лікар, асистент дитини, спеціалісти системи соціального захисту населення, служби у справах дітей тощо.

III. Принципи діяльності Команди супроводу

1. Основними принципами діяльності Команди супроводу є:

повага до індивідуальних особливостей дитини з ООП;

дотримання інтересів дитини з ООП, недопущення дискримінації та порушення її прав;

командний підхід;

активна співпраця з батьками дитини з ООП, залучення їх до освітнього процесу та розробки ІПР;

конфіденційність та дотримання етичних принципів;

міжвідомча співпраця.

IV. Завдання Команди супроводу

1. Команда супроводу виконує наступні завдання:

збір інформації про особливості розвитку дитини, її інтереси, труднощі, освітні потреби на етапах створення, реалізації та моніторингу виконання ІПР;

визначення напрямів психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг, що можуть бути надані в межах закладу освіти на підставі висновку ІРЦ, та забезпечення надання цих послуг;

розроблення ІПР для кожної дитини з ООП та моніторинг її виконання з метою коригування та визначення динаміки розвитку дитини;

надання методичної підтримки педагогічним працівникам закладу освіти з організації інклюзивного навчання;

створення належних умов для інтеграції дітей з ООП в освітнє середовище;

проведення консультативної роботи з батьками дітей з ООП щодо особливостей їх розвитку, навчання та виховання;

проведення інформаційно-просвітницької роботи у закладі освіти серед педагогічних працівників, батьків і дітей з метою недопущення дискримінації та порушення прав дитини, формування дружнього та неупередженого ставлення до дітей з ООП.

V. Основні функції учасників Команди супроводу

Адміністрація закладу освіти (директор або заступник директора з навчально-виховної роботи/вихователь-методист):

формування складу Команди супроводу;

призначення відповідальної особи щодо координації розроблення ІПР;

організація роботи Команди супроводу;

контроль за виконанням висновку ІРЦ;

залучення фахівців (в тому числі фахівців ІРЦ) для надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дітям з ООП;

контроль за виконанням завдань учасниками Команди супроводу своїх функцій;

розроблення спільно з іншими учасниками Команди супроводу індивідуального навчального плану дитини з ООП;

залучення батьків дитини з ООП до розроблення і погодження ІПР;

оцінка діяльності педагогічних працівників, залучених до реалізації ІПР;

моніторинг виконання ІПР.

Практичний психолог:

вивчення та моніторинг психічного розвитку дитини з ООП;

психологічний супровід дитини з ООП;

надання корекційно-розвиткових послуг дитині з ООП згідно з ІПР;-1

__________
-1 Проведення корекційно-розвиткових занять практичним психологом, вчителем-дефектологом здійснюється відповідно до чинного законодавства.

надання рекомендацій, консультацій та методичної допомоги педагогічним працівникам закладу освіти у роботі з дитиною з ООП;

консультативна робота з батьками дитини з ООП;

просвітницька робота щодо формування психологічної готовності в учасників освітнього процесу до взаємодії в інклюзивному середовищі.

Соціальний педагог:

соціально-педагогічний патронаж дитини з ООП та її батьків;

виявлення соціальних проблем, які потребують негайного вирішення, при потребі, направлення до відповідних фахівців з метою надання допомоги;

вивчення соціальних умов розвитку дитини з ООП;

соціалізація дитини з ООП, адаптація її у новому колективі;

інформування дитини з ООП та її батьків про мережу закладів позашкільної освіти, залучення дитини до участі в гуртках, секціях з урахуванням її можливостей;

надання рекомендацій учасникам освітнього процесу щодо шляхів ефективної інтеграції дитини з ООП в колектив однолітків, формування позитивного мікроклімату в дитячому колективі, подолання особистісних, міжособистісних конфліктів;

захист прав дитини з ООП, за відповідним дорученням представлення її інтересів у відповідних органах та службах.

Вчителі-дефектологи (вчитель-логопед, сурдопедагог, тифлопедагог, олігофренопедагог), вчитель-реабілітолог:

надання корекційно-розвиткових послуг дитині з ООП, згідно ІПР;

моніторинг досягнень у відповідній сфері розвитку дитини, згідно ІПР;

надання рекомендацій педагогічним працівникам щодо особливостей організації освітнього процесу, реалізації корекційно-розвиткових цілей в процесі навчання, технології для досягнення кінцевих цілей навчання, визначених в ІПР та застосування адаптацій (модифікацій);

консультативна робота з батьками дитини з ООП;

Вчитель початкових класів (класний керівник), вчителі предметів/вихователь:

забезпечення освітнього процесу дитини з ООП з урахуванням особливостей її розвитку та ІПР;

підготовка інформації для учасників засідання Команди супроводу про особливості навчально-пізнавальної діяльності дитини з ООП, її сильні сторони та потреби, результати виконання дитиною навчальної програми/освітнього плану;

участь у підготовці індивідуального навчального плану дитини з ООП;

розробка індивідуальної навчальної програми в закладі загальної середньої освіти та індивідуального освітнього плану в закладі дошкільної освіти;

визначення спільно з іншими педагогічними працівниками рівня досягнення кінцевих цілей навчання, передбачених ІПР;

створення належного мікроклімату в колективі;

надання інформації батькам про стан засвоєння навчальної програми/освітнього плану дитиною з ООП.

Асистент вчителя/вихователя:

спостереження за дитиною з метою вивчення її індивідуальних особливостей, схильностей, інтересів та потреб;

участь в організації освітнього процесу дитини з ООП;

участь у розробці ІПР;

участь у підготовці індивідуального навчального плану та індивідуальної навчальної програми/індивідуального освітнього плану (для закладів дошкільної освіти);

адаптація освітнього середовища, навчальних матеріалів відповідно до потенційних можливостей та з урахуванням індивідуальних особливостей розвитку дитини з ООП;

оцінка спільно з вчителем/вихователем рівня досягнення кінцевих цілей навчання, передбачених ІПР;

підготовка інформації для учасників засідання Команди супроводу за результатами спостереження за дитиною щодо її індивідуальних особливостей, інтересів та потреб;

надання інформації батькам, педагогічним працівникам щодо особливостей розвитку дитини з ООП.

Батьки дитини з ООП:

доведення інформації про дитину (стиль, спосіб навчання, успіхи, труднощі у виконанні домашніх завдань);

прийняття участі у роботі Команди супроводу, в тому числі залучення до складання ІПР;

створення умов для навчання, виховання та розвитку дитини.

Медичний працівник закладу освіти:

інформування учасників Команди супроводу про стан здоров'я дитини та її психофізичні особливості;

за необхідністю, здійснює збір додаткової інформації від батьків, закладу охорони здоров'я щодо стану здоров'я дитини.

VI. Організація роботи Команди супроводу

1. Загальне керівництво Командою супроводу дітей з ООП покладається на директора або заступника директора з навчально-виховної роботи/вихователя-методиста, який несе відповідальність за виконання покладених на Команду завдань та розподіл функцій між її учасниками.

2. Робота Команди супроводу здійснюється в межах основного робочого часу працівників.

3. Однією з організаційних форм діяльності Команди супроводу є засідання її учасників, яке проводиться не менше трьох разів протягом навчального року. За потреби скликаються позачергові засідання. Ініціювати позачергове засідання Команди супроводу може будь-хто з її учасників.

4. Головою засідання Команди супроводу є директор або заступник директора з навчально-виховної роботи в закладі загальної середньої освіти, вихователь-методист - в закладі дошкільної освіти.

5. Рішення засідання Команди супроводу приймаються за результатами колегіального обговорення інформації кожного її учасника відкритим голосуванням (за умови присутності на засіданні не менше 2/3 від загального складу).

6. Рішення засідання Команди супроводу оформляється протоколом, який веде секретар засідання. Протокол засідання підписується головою, секретарем та всіма учасниками засідання.

7. Секретар призначається із числа складу постійних учасників Команди супроводу.

VII. Організація надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг дитині з особливими освітніми потребами

1. Відповідно до висновку ІРЦ, індивідуальної програми реабілітації дитини з інвалідністю (за наявності), результатів психолого-педагогічного вивчення дитини Команда супроводу складає індивідуальну програму розвитку дитини з ООП впродовж 2-х тижнів з моменту початку освітнього процесу.

ІПР погоджується батьками та затверджується керівником закладу освіти.

2. Команда супроводу переглядає ІПР з метою її коригування та визначення прогресу розвитку дитини у закладі загальної середньої освіти двічі на рік (у разі потреби частіше); у закладі дошкільної освіти - тричі на навчальний рік (у разі потреби частіше).

3. Відповідно до особливостей розвитку дитини з ООП Команда супроводу розробляє індивідуальний навчальний план та індивідуальну навчальну програму в закладі загальної середньої освіти та індивідуальний освітній план в закладі дошкільної освіти.

4. Команда супроводу визначає способи адаптації (у разі необхідності модифікації) освітнього середовища, навчальних матеріалів відповідно до потенційних можливостей та з урахуванням індивідуальних особливостей розвитку дитини з ООП.

5. Надання психолого-педагогічних та корекційно-розвиткових послуг здійснюється шляхом проведення індивідуальних і групових занять.

6. У разі виникнення труднощів у реалізації ІПР, Команда супроводу звертається до фахівців ІРЦ щодо надання методичної допомоги.

7. Команда супроводу формує та узгоджує з батьками розклад корекційно-розвиткових занять дитини з ООП.

8. Корекційно-розвиткові заняття згідно з ІПР проводяться педагогічними працівниками закладу освіти та (або) залученими фахівцями ІРЦ, інших установ/закладів, фізичними особами, які мають право здійснювати освітню діяльність у сфері освіти.

Ю.Г. Кононенко

{Текст взято з сайту Міністерства освіти і науки http://www.mon.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Примірного положення про команду психолого-педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами в закладі загальної середньої та дошкільної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.attachment_link.title
Атестація вчителів

# data[].attributes.attachment_link.title
Asyctent vchytelia u ZZSO z inkliuzyvnoiu formoiu navchannia (Kolupaieva ta in)

# data[].attributes.attachment_link.title
Войтко-Психолого-педагогічний супровід дітей з вадами зору

# data[].attributes.attachment_link.title
Navchannia ditei iz porushenniamy slukhu (Kulbida ta in)(1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Navchannia ditei iz porushenniamy zoru (Kostenko_Hudym)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні, 15 вересня 2021 року, Уряд затвердив новий Порядок організації інклюзивного навчання в закладах загальної середньої освіти. Відповідна постанова набуде чинності з 1 січня 2022 року.

"Для забезпечення рівного доступу до якісної освіти за найкращими світовими стандартами у школах почнуть впроваджуватися рівні підтримки відповідно до індивідуальних потреб та можливостей учнів з особливими освітніми потребами. Такий диференційований підхід змінює філософію надання освітніх послуг дітям з ООП на індивідуальну модель підтримки, командне визначення освітньої траєкторії, тісну взаємодію з сервісами інклюзивно-ресурсних центрів, а згодом і фінансування за принципом "за реальною потребою". Це позитивно вплине на підвищення якості інклюзивного навчання осіб з особливими освітніми потребами в закладах загальної середньої освіти та допоможе школам покращити процес організації та якість такого навчання", - зазначив Міністр освіти і науки України Сергій Шкарлет.

Умови для здобуття освіти на рівні з іншими здобувачами освіти створюють органи державної влади, органи місцевого самоврядування та заклади освіти шляхом:

належного фінансового, кадрового, матеріально-технічного, методичного забезпечення закладів освіти;

підвезення учнів до закладів освіти і у зворотному напрямку;

забезпечення доступності території закладів освіти, будівель, споруд та приміщень для учнів, а також універсального дизайну закладів освіти;

забезпечення необхідними допоміжними засобами для навчання, що дають змогу опанувати освітню програму;

облаштування та обладнання ресурсної кімнати та медіатеки;

залучення фахівців (з-поміж працівників закладу освіти та/або додатково залучених фахівців) для надання корекційно-розвиткових та психолого-педагогічних послуг (допомоги) відповідно до потреб учнів;

забезпечення доступу учнів до інтернету, а також за потреби до термінального та спеціального допоміжного обладнання.

Порядком передбачено, що за наявності в закладі освіти кількох класів із здобувачами освіти одного року навчання учні розподіляються пропорційно між такими класами з урахуванням обсягу тимчасової або постійної підтримки учнів з ООП (усі рівні підтримки):

не більше одного учня, який потребує четвертого чи п'ятого рівня підтримки;

не більше двох учнів, які потребують третього рівня підтримки;

не більше трьох учнів, які потребують другого рівня підтримки.

Якщо в учнів виникають незначні, поодинокі труднощі, які можна подолати зусиллями закладу освіти, їм може надаватися підтримка першого рівня. Якщо зусиль закладу освіти буде недостатньо, батькам буде рекомендовано звернутися до інклюзивно-ресурсного центру для проведення комплексної психолого-педагогічної оцінки розвитку особи з метою визначення її особливих освітніх потреб. Вже тоді визначатиметься, який рівень підтримки під час освітнього процесу може надаватися такому учню. Зокрема, другий рівень надається учням, які мають труднощі ІІ ступеня прояву (труднощі легкого ступеня прояву). Третій - надається учням, які мають труднощі ІІІ ступеня прояву (труднощі помірного ступеня прояву). Відповідно, четвертий - особам з ООП, які мають труднощі тяжкого ступеня прояву. Учням із найважчими ступенями прояву надається п'ятий рівень.

Учні, які потребують першого рівня підтримки, розподіляються між класами без урахування кількості таких осіб.

До з'єднаного класу (класу-комплекту) учні зараховуються без урахування кількості таких осіб.

За наявності в населеному пункті одного закладу освіти учні розподіляються між класами такого закладу освіти без урахування кількості таких осіб.

Нагадаємо, у США Перша леді обговорила питання щодо реформування шкільного харчування.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Уряд затвердив новий Порядок організації інклюзивного навчання в закладах загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні, 15 вересня 2021 року, Уряд затвердив новий Порядок організації інклюзивного навчання в закладах загальної середньої освіти. Відповідна постанова набуде чинності з 1 січня 2022 року. "Для забезпечення рівного доступу до якісної освіти за найкращими світовими стандартами у школах почнуть впроваджуватися рівні підтримки відповідно до індивідуальних потреб та можливостей учнів з особливими освітніми потребами.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інтернет-джерела для дистанційного навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
Взаємодія Вчитель-Асистент вчителя 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ЗАПИТАННЯ ВІД БАТЬКІВ

Батьки мають звернутись до інклюзивно-ресурсного центру (ІРЦ) за місцем проживання та отримати висновок про комплексну оцінку.

Батьки подають висновок про комплексну оцінку дитини разом із заявою про зарахування до навчального закладу. Школа або дитячий садок обов'язково мають створити інклюзивний клас або групу, якщо батьки подали висновок про комплексну оцінку дитини.

Якщо школа ще не має досвіду інклюзивного навчання, радимо батькам прийти в школу заздалегідь - ще до оголошення набору в перший клас. Це потрібно для того, щоб адміністрація закладу та вчителі знали, що наступного навчального року їм потрібно буде прийняти учня з особливими освітніми потребами. Так вони встигнуть підготуватись, аби зробити навчання дитини в школі комфортнішим.

ІРЦ визначає нозологію дитини?

Відповідно до про інклюзивно-ресурсний центр, затвердженого постановою КМУ від 12.07.2019 р. № 545, одним із основних завдань центру є проведення комплексної оцінки з метою визначення особливих освітніх потреб дитини, розроблення рекомендацій щодо освітньої програми, надання психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових послуг відповідно до потенційних можливостей дитини. Тобто фахівці центру визначають особливі освітні потреби дитини.

Хто може надати програми для корекційних занять з психологом і логопедом дитині, що навчається в інклюзивному класі?

Методичну допомогу щодо особливостей організації надання психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових послуг дітям із особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних класах, можна отримати у фахівців інклюзивно-ресурсного центру за місцем проживання. Ознайомитись із корекційними програмами можна за посиланням .

Через хворобу дитина з особливими освітніми потребами пропустила багато навчальних днів. Календарний план корекційно-розвиткових занять не виконується. Як "наздоганяти" програму?

У разі пропуску дитиною великої кількості навчальних днів через хворобу виконання програми можна забезпечити шляхом ущільнення тем або, з дозволу батьків, проведення корекційно-розвиткових занять у канікулярний період. Однак організація освітнього процесу не повинна призводити до перевантаження учня та має забезпечувати безпечні та нешкідливі умови здобуття освіти.

Дитина з ДЦП (важка форма) навчається на індивідуальному навчанні вдома та потребує корекційної допомоги. Як можна отримати такі послуги?

Для дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються на індивідуальному навчанні, на основі робочого навчального плану закладу розробляється індивідуальний навчальний план із урахуванням рекомендацій інклюзивно-ресурсного центру та на основі навчальних планів спеціальних закладів загальної середньої освіти.

Індивідуальний навчальний план визначає перелік навчальних предметів, послідовність їх вивчення, кількість годин, що відводиться на вивчення кожного предмета на тиждень. У план обов'язково включаються години корекційно-розвиткових занять, які спрямовані на вирішення завдань, обумовлених особливостями психофізичного розвитку учня. Отже, відповідно до індивідуального навчального плану з учнем, вдома повинні займатися не лише вчителі-предметники, але й вчителі-дефектологи.

Фахівцями ІРЦ, відповідно до Положення про інклюзивно-ресурсний центр (постанова КМУ від 12.07.2019 р. № 545), надаються психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові послуги дітям із особливими освітніми потребами, що навчаються у закладах освіти та не отримують відповідної допомоги. Місце надання таких послуг визначається в індивідуальному порядку.

ЗАПИТАННЯ ВІД ВЧИТЕЛІВ ТА ІНШИХ ПРАЦІВНИКІВ ЗАКЛАДІВ ОСВІТИ
За яким тарифним розрядом здійснюється оплата праці асистента вчителя в інклюзивному класі?
Посада асистента вчителя не передбачає присвоєння кваліфікаційних категорій. За результатами атестації асистенту вчителя встановлюється тарифний розряд, під час визначення якого враховуються: освітній рівень працівника, професійна компетентність, педагогічний досвід, результативність та якість роботи, інші дані, які характеризують його професійну діяльність.

Відповідно до додатку 9 наказу Міністерства освіти і науки України від 26.09.2005р. № 557 "Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ" асистенту вчителя закладу загальної середньої освіти з інклюзивним та інтегрованим навчанням встановлюється 10-12 тарифні розряди. Рішення про встановлення розміру посадового окладу в межах затвердженого фонду заробітної плати відповідно до затверджених цим наказом схем тарифних розрядів приймає керівник закладу загальної середньої освіти.

Хто, коли та у який спосіб має проводити корекційно-розвиткові заняття з дітьми з особливими освітніми потребами?

У Порядку та умовах надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на надання державної підтримки особам із особливими освітніми потребами, затвердженого постановою КМУ від 14 лютого 2017 р. № 88 (зі змінами), передбачено, що додаткові психолого-педагогічні та корекційно-розвиткові заняття проводяться фахівцями (з числа працівників закладу освіти та у разі потреби - додатково залученими фахівцями), з якими заклад освіти чи відповідний орган управління освітою укладають цивільно-правові договори.

Крім основної роботи й роботи за сумісництвом, працівники закладів та установ освіти можуть залучатися до педагогічної роботи на умовах погодинної оплати праці, яка не є сумісництвом згідно з Положенням про умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій, затвердженим спільним наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України та Міністерства фінансів України від 28.06.1993 № 43.

На відміну від роботи за сумісництвом, яка виконується лише у вільний від основної роботи час, педагогічна робота з погодинною оплатою праці в обсязі не більш як 240 годин на рік, може виконуватися в межах основного робочого часу працівника з дозволу керівника державного підприємства, установи, організації без утримання заробітної плати.

У такий спосіб шкільний психолог і педагогічні працівники інклюзивно-ресурсного центру, крім основної роботи та роботи за сумісництвом, можуть залучатись до проведення корекційно-розвиткових занять для дітей з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в інклюзивних класах або групах, на умовах цивільно-правових договорів.
Які критерії оцінювання учнів із затримкою психічного розвитку?
Відповідно до Міжнародного класифікатора хвороб (МКБ-10) затримка психічного розвитку (далі - ЗПР) не є стійким незворотнім психічним порушенням і характеризується як порушення психологічного розвитку (недорозвиток пізнавальної діяльності, емоційно-вольової сфери).

Під впливом кваліфікованої корекційної допомоги практичного психолога, посада якого передбачена штатними розписами закладів загальної середньої освіти всіх типів, а також вчителя-логопеда, діти з ЗПР за час навчання у 1-4 класах (школа І ступеня) досягають стабільних успіхів у навчанні та розвитку. Надалі такі діти мають можливість опанувати Державний стандарт базової і повної загальної середньої освіти. Водночас навчальні плани для дітей з ЗПР відрізняються від навчальних планів інших закладів загальної середньої освіти наявністю корекційно-розвиткової складової.

Як оцінювати дитину, яка сама не розмовляє, а повторює за вчителем?

У наведеному випадку може йти мова про наявність у дитини алалії - відсутність або обмеженість мовлення у дітей внаслідок недорозвинення чи пошкодження мовних ділянок головного мозку. Слід порадити батькам дитини звернутися в інклюзивно-ресурсний центр за місцем проживання для проведення комплексної оцінки з метою визначення особливих освітніх потреб дитини, розроблення рекомендацій щодо освітньої програми, надання психолого-педагогічних і корекційно-розвиткових послуг відповідно до потенційних можливостей дитини.
Як має працювати спеціальний клас для дітей з особливими освітніми потребами в загальноосвітній школі?
Відповідно до Положення про спеціальні класи для навчання дітей з особливими освітніми потребами у загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженого наказом МОН України від 09.12.2010 р. № 1224, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29 грудня 2010 р. за № 1412/18707, освітній процес у спеціальних класах здійснюється відповідно до робочого навчального плану, складеного на основі навчальних планів спеціальних закладів освіти для дітей з особливими освітніми потребами, затверджених Міністерством освіти і науки.

Спеціальні класи працюють за навчальними програмами, підручниками та посібниками, рекомендованими Міністерством освіти і науки для використання у спеціальних закладах освіти. У разі необхідності та з урахуванням стану здоров'я, особливостей навчально-пізнавальної діяльності дітей з особливими освітніми потребами у спеціальних класах можуть використовуватися рекомендовані навчальні програми та підручники закладів загальної середньої освіти.

Відповідно до наказу МОН від 26.07.2018 р. № 814 "Про затвердження типової освітньої програми початкової освіти спеціальних закладів загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами" інваріантна складова навчальних планів для спеціальних закладів загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами обов'язково включає години корекційно-розвиткової роботи, яка спрямована на корекцію відхилень у їхнього розвитку, створення сприятливих умов для здобуття освіти відповідного рівня.
Скільки дітей з особливими освітніми потребами може бути в інклюзивному класі?
Відповідно до Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 15.08.2011 № 872, кількість учнів з особливими освітніми потребами у класі з інклюзивним навчанням становить:

одна-три дитини з числа дітей з порушеннями опорно-рухового апарату, затримкою психічного розвитку, зниженим зором або слухом, легкими інтелектуальними порушеннями тощо;

не більш як двоє дітей з числа дітей сліпих, глухих, із тяжкими порушеннями мовлення, зокрема, з дислексією, розладами спектра аутизму, іншими складними порушеннями розвитку (порушеннями слуху, зору, опорно-рухового апарату в поєднанні з інтелектуальними порушеннями чи затримкою психічного розвитку) або тих, що пересуваються на візках.

Скільки асистентів учителя може бути в інклюзивному класі?
Відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України від 01.02.2018 № 90, яким внесено зміни до Типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти, затверджених наказом МОН від 06.12.2010 № 1205, у закладах загальної середньої освіти, де запроваджено інклюзивне навчання, вводиться посада асистента вчителя для роботи з учнями з особливими освітніми потребами з розрахунку 1 ставка на клас, у якому навчаються діти з ООП.
Чи має право шкільний психолог на 1,5 ставки вести додаткові корекційні заняття?
Крім основної роботи й роботи за сумісництвом, працівники закладів та установ освіти можуть залучатися до педагогічної роботи на умовах погодинної оплати праці, яка не є сумісництвом згідно з Положенням про умови роботи за сумісництвом працівників державних підприємств, установ і організацій, затвердженим спільним наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України та Міністерства фінансів України від 28.06.1993 № 43. На відміну від роботи за сумісництвом, яка виконується лише у вільний від основної роботи час, педагогічна робота з погодинною оплатою праці в обсязі не більш як 240 годин на рік, може виконуватися в межах основного робочого часу працівника з дозволу керівника державного підприємства, установи, організації без утримання заробітної плати.

У такий спосіб шкільний психолог, крім основної роботи, може залучатись до проведення корекційно-розвиткових занять із особами з особливими освітніми потребами, які здобувають освіту в інклюзивних класах (групах) закладів дошкільної та загальної середньої освіти, на умовах цивільно-правових договорів лише з дозволу керівника державного підприємства, установи.

ЗАПИТАННЯ ВІД ПРАЦІВНИКІВ ІНКЛЮЗИВНО-РЕСУРСНИХ ЦЕНТРІВ
Як обліковуються індивідуальні та групові заняття в ІРЦ (наприклад, у межах астрономічної години проводиться одне індивідуальне заняття чи два або одне групове, чи можливо одне індивідуальне та одне групове)?
Тривалість групових або індивідуальних корекційно-розвиткових занять для учнів із особливими освітніми потребами визначена у Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2011 р. № 872. Зокрема, тривалість групового корекційно-розвиткового заняття становить 35-40 хвилин, індивідуального - 20-25 хвилин. Скорочена тривалість корекційно-розвиткових занять, встановлена для учнів з особливими освітніми потребами, не є підставою для зменшення оплати за їх проведення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Запитання та відповіді

# data[].attributes.attachment_link.description
ЗАПИТАННЯ ВІД БАТЬКІВ Батьки мають звернутись до інклюзивно-ресурсного центру (ІРЦ) за місцем проживання та отримати висновок про комплексну оцінку. Батьки подають висновок про комплексну оцінку дитини разом із заявою про зарахування до навчального закладу. Школа або дитячий садок обов'язково мають створити інклюзивний клас або групу, якщо батьки подали висновок про комплексну оцінку дитини.

# data[].attributes.attachment_link.title
Посада асистента вчителя в українському законодавстві | Ресурсний центр підтримки інклюзивної освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Посада асистента вчителя в українському законодавстві: основні функції, завдання, необхідні компетентності

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Посада асистента вчителя в українському законодавстві

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
ЛИСТ
від 14.03.2019 р. N 1/11-2635

Щодо встановлення доплати педагогічним працівникам
за роботу в інклюзивному класі

У Міністерстві освіти і науки розглянуто звернення та повідомляємо.

1. Щодо встановлення доплати за роботу в інклюзивному класі. Така доплата встановлюється вчителям при тарифікації чи обліковується в табелі робочого часу і виплачується кожного місяця окремо? Чи виплачується така доплата, якщо в класі через хворобу чи з інших причин відсутні учні з особливими освітніми потребами?

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 р. N 1096 "Про встановлення розміру доплати за окремі види педагогічної діяльності" (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.2018 р. N 72) педагогічним працівникам і помічникам вихователів в інклюзивних класах (групах) усіх закладів освіти передбачено встановлення доплати в граничному розмірі 20 % посадового окладу (ставки заробітної плати).

Зазначена доплата встановлюється педагогічним працівникам тільки за години роботи в інклюзивних класах. Конкретний розмір доплати встановлює керівник закладу, ураховуючи кількість осіб з особливими освітніми потребами у класі, складність порушення розвитку дітей, рівень відповідальності та обсяг роботи кожного працівника, який працює з такими дітьми, тощо.

Відповідно до Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 15.04.93 р. N 102, місячна заробітна плата педагогічних працівників закладів загальної середньої освіти визначається шляхом множення ставки заробітної плати на їх фактичне навантаження на тиждень і ділення цього добутку на встановлену норму годин на тиждень (ставка заробітної плати вчителю закладу загальної середньої освіти виплачується за 18 годин педагогічної роботи на тиждень). Оплата праці педагогічних працівників установ і закладів освіти провадиться виходячи із встановлених ставок заробітної плати (посадових окладів) з урахуванням підвищень, фактичного обсягу педагогічної роботи, доплат та надбавок. Встановлена при тарифікації заробітна плата виплачується щомісячно незалежно від кількості тижнів і робочих днів у різні місяці року.

Доплата за роботу в інклюзивному класі встановлюється педагогічним працівникам, які працюють в інклюзивному класі, як і інші доплати, - при тарифікації. При цьому тарифікаційні списки повинні містити інформацію про кількість інклюзивних класів у закладі, кількість годин навантаження кожного працівника в такому класі і розмір встановленої доплати за роботу в інклюзивному класі.

У разі, якщо через хворобу чи з інших причин в деякі дні у класі відсутні усі учні з особливими освітніми потребами, зазначене не впливає на розмір виплати доплати за роботу в інклюзивному класі.

2. Щодо оплати праці асистента вчителя за період, якщо в класі через хворобу чи з інших причин відсутні учні з особливими освітніми потребами.

Відповідно до Типових штатних нормативів закладів загальної середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки від 06.12.2010 р. N 1205 (із змінами, внесеними наказом Міністерства освіти і науки України від 01.02.2018 р. N 90), у закладах загальної середньої освіти, де запроваджене інклюзивне навчання, може вводитися посада асистента вчителя для роботи з учнями з особливими освітніми потребами з розрахунку 1 ставка на клас, у якому навчаються такі діти.

Оскільки посада асистента вчителя вводиться в закладах загальної середньої освіти саме для роботи в інклюзивних класах, то таким працівникам доплата за роботу в інклюзивному класі встановлюється на все навантаження за цією посадою.

Оплата праці асистента вчителя, як і інших педагогічних працівників закладів загальної середньої освіти, здійснюється відповідно до Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 15.04.93 р. N 102. Педагогічне навантаження асистента вчителя інклюзивних класів закладів загальної середньої освіти на тарифну ставку становить 25 годин на тиждень (стаття 25 Закону України "Про загальну середню освіту").

В умовах інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти посада асистента вчителя, крім забезпечення безпосереднього педагогічного супроводу дитини з особливими освітніми потребами на уроці, передбачає надання допомоги вчителю в організації та здійсненні освітнього процесу в класі.

Отже, у випадку, якщо в інклюзивному класі через хворобу чи з інших причин відсутні учні з особливими освітніми потребами, асистент вчителя знаходиться у класі, допомагає вчителю у проведенні заняття, що сприяє якості проведення уроку, або виконує іншу педагогічну роботу, передбачену його посадовими обов'язками. Відсутність в окремі дні (місяці) на заняттях осіб з особливими освітніми потребами не впливає на оплату праці асистента вчителя, а також на розмір виплати доплати за роботу в інклюзивному класі.
----

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
встановлення доплата педагогічним працівникам за роботу в інклюзивному класі

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ ЛИСТ від 14.03.2019 р. N 1/11-2635 Щодо встановлення доплати педагогічним працівникам за роботу в інклюзивному класі У Міністерстві освіти і науки розглянуто звернення та повідомляємо. 1. Щодо встановлення доплати за роботу в інклюзивному класі. Така доплата встановлюється вчителям при тарифікації чи обліковується в табелі робочого часу і виплачується кожного місяця окремо?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Державна служба якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Одним із ключових завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора", - створити інклюзивний освітній простір. Державна служба якості освіти України пропонує керівникам закладів освіти поради, як забезпечити ефективну реалізацію індивідуальної програми розвитку дитини з особливими освітніми потребами.

Індивідуальна програма розвитку - обов'язковий і дуже важливий освітній документ для дитини з ООП. Це по суті дороговказ для педагогів, керівництва школи та батьків дитини, що забезпечує індивідуалізацію навчання та за потреби модифікацію змісту навчального предмета (інтегрованого курсу). ІПР розробляється командою психолого-педагогічного супроводу дитини, щороку впродовж перших двох тижнів з початку навчання дитини та може коригуватись залежно від результатів моніторингу. Директор школи входить до команди супроводу і йому/їй обов'язково треба розуміти принципи і алгоритми підготовки ІПР, щоб забезпечити якість цього процесу.

Що директору важливо знати та які процеси проконтролювати, щоб забезпечити ефективну реалізацію ІПР та якісне інклюзивне навчання?

Висновок про комплексну оцінку

Для створення якісної індивідуальної програми розвитку команда супроводу має зібрати повну інформацію про дитину. Таку інформацію можна отримати під час спостереження за дитиною у школі, з домашнього середовища (тут в батьки можуть надати необхідну інформацію), а також із Висновку ІРЦ.

Висновок ІРЦ - важливе джерело інформації про те, які саме особливі освітні потреби має дитина та що необхідно забезпечити у школі для якісного освітнього процесу. У висновку, зокрема, зазначається потреба у наявності асистента вчителя. У такому разі директор має ввести цю посаду в штат та взяти на роботу людину до початку навчального року. Висновок також має містити інформацію про спеціальні підручники та корекційне обладнання, яке необхідно закупити.

Комплексна оцінка важлива тим, що вона характеризує дитину з позитивних сторін та описує її потенціал. Для забезпечення якісної роботи команди супроводу важливо отримати детально прописаний Висновок ІРЦ. Коли ж директор отримує цей висновок неповний, наприклад, без описаних засобів корекції, йому важливо звернутись до Інклюзивно-ресурсного центру за деталізацією. ІРЦ в цьому процесі - партнери школи та готові допомагати як на етапі створення ІПР, так і надалі - у процесі її реалізації.

Директору школи необхідно уважно ознайомитись із висновком про комплексну оцінку та вивчити інформацію у ньому. Це важливо, бо усі рішення керівника закладу, пов'язані із навчанням дитини з ООП мають базуватись на даних із комплексної оцінки. І саме ці дані легітимізуватимуть ті чи інші дії директора.

У 2022 році вступлять в силу зміни до Положення про ІРЦ, згідно з якими комплексна оцінка буде проводитись безпосередньо у закладі освіти. Це позитивні зміни, оскільки команда інклюзивно-ресурсного центру працюватиме безпосередньо у школі і таким чином заклад володітиме більшою інформацією про дитину. Новації також передбачають участь представника ІРЦ у роботі команди супроводу, а отже долученість такого фахівця до розробки ІПР, що також є важливою позитивною зміною.

Алгоритм використання висновку ІРЦ в школі

1. Вивчення висновків і рекомендацій

Розділи 7 та 8 комплексної оцінки дитини - найважливіші для директора школи.

Інформація у висновках ІРЦ (Розділ 7) - своєрідний підкажчик управлінських рішень, які директору необхідно ухвалити і втілити в життя для забезпечення якісного інклюзивного навчального процесу. Отримавши висновок, директор має якнайшвидше знайти необхідних фахівців та організувати роботу закладу для навчання дитини з ООП. Тому важливо, щоб батьки якомога раніше визначались із школою та надавали всі необхідні документи керівництву школи.

Розділ 8 комплексної оцінки із рекомендаціями допомагає директору зрозуміти, які заходи необхідно проводити фахівцям, як здійснювати і моніторити навчальний процес. У цьому розділі фахівці ІРЦ прописують також рекомендації щодо створення безбар'єрного середовища у закладі освіти. Це важлива інформація, яка дозволить директору школи підготувати заклад, щоб зустріти дитину з ООП 1 вересня у комфортному та пристосованому для неї середовищі.

2. Виявлення ресурсів

Згадана вище інформація у висновках комплексної оцінки (Розділ 7) допоможе директорові визначитись із переліком ресурсів, необхідних для роботи інклюзивного класу. І хоч цей перелік потреб міститься у висновку ІРЦ, часто директори стикаються із труднощами:

Побажання батьків не співпадають із рекомендованим у комплексній оцінці обладнанням. Завдання директора - роз'яснити батькам дитини важливість дотримання висновку про комплексну оцінку та уникнення суб'єктивності при ухваленні важливих рішень щодо освітнього процесу. Водночас з тим важливо пам'ятати, що команда супроводу ухвалює рішення більшістю голосів її членів.

Виділення коштів з субвенції відбувається помісячно. Суми не вистачає на закупівлю дороговартісного обладнання. Школа може закупити дороге обладнання трохи пізніше, накопичивши кошти за кілька місяців, або півроку. Школа також може взяти підручники для навчання в тимчасове користування в закладах спеціальної освіти, поки надійдуть кошти на дитину з ООП. Якщо ж кілька дітей з ООП потребують однакового обладнання, наприклад, планшет, або програмного забезпечення, школа може закупити їх, об'єднавши кошти, виділені на цих дітей. Для цього потрібно зібрати відповідні заяви від батьків.

Важко знайти фахівців. Низька оплата на умовах цивільно-правових угод. У директора є чимало варіантів залучення фахівців для роботи з дітьми з ООП. Одним із варіантів є залучення фахівців реабілітаційних центрів шляхом укладення тристоронньої угоди між школою, центром та органом управління освітою (у разі наявності у школи власної бухгалтерії - двостороння угода). Коли ж у школі навчається велика кількість дітей з ООП і навантаження на вчителя-дефектолога понад 9 годин на тиждень, для такого фахівця можна ввести штатну посаду на ½ ставки виходячи з норми на ставку 18 навчальних годин на тиждень (наказ МОН від 01.02.2018 №90). За таких умов фахівець матиме вищу оплату, аніж на умовах цивільно-правової угоди.

3. Розробка та реалізація індивідуальної програми розвитку

Команда супроводу дитини з ООП розробляє індивідуальну програму розвитку на початку навчального року після двотижневого спостереження за дитиною та на основі висновку про комплексну оцінку. Запорука якості ІПР - детальне вивчення комплексної оцінки всіма членами команди супроводу та їхня активна участь у її розробці. Хибною є практика перекладання обов'язків з розробки програми на асистента вчителя. Правильним є шлях, коли кожен член команди супроводу готує свою частину ІПР, наприклад, розділ та узгоджує її із командою. Важливо пам'ятати, що визначені у висновку про комплексну оцінку корекційні заняття не можуть змінюватись командою супроводу.

Завдання директора - проконтролювати, щоб ІПР була максимально зрозумілою і корисною. Вчителі, адміністратори, батьки повинні мати змогу легко і ефективно використовувати програму для забезпечення розвитку дитини і формування навчальних навичок.

Індивідуальна програма розвитку розробляється на один рік і періодично переглядається та актуалізується. Як правило, перегляд ІПР відбувається раз на півріччя, втім будь-який член команди супроводу може ініціювати позачергову зустріч для внесення змін до ІПР на будь-якому етапі.

Підставою для перегляду ІПР можуть бути результати моніторингу її виконання. Саме тому завдання директора контролювати якісне проведення такого моніторингу та, за можливості, залучати до нього фахівців інклюзивно-ресурсного центру.

4. Робота з ІПР після завершення навчального року

Індивідуальну програму розвитку команда супроводу розробляє щороку, базуючись на висновку ІРЦ та результатах попереднього навчального року. Наприкінці навчального року директорові важливо:

прослідкувати, який строк дії має висновок ІРЦ. Якщо висновок дійсний лише рік - директор має поінформувати батьків дитини про необхідність повторного проходження комплексної оцінки.

перевірити релевантність висновку ІРЦ. У випадку, коли висновок ІРЦ є безстроковим, однак під час навчання виникали ті чи інші труднощі, директор може попросити батьків дитини з ООП повторно пройти комплексну оцінку. Така процедура не є обов'язковою, тому керівникові важливо пояснити, чому це важливо та яким буде позитивний ефект для дитини.

виявити можливі труднощі у дитини із опануванням того чи іншого предмету. Якщо за результатами навчального року очевидно, що у дитини виникають певні труднощі, наприклад, з математикою, керівник закладу має попіклуватися про створення модифікованої програми із цього предмету на наступний навчальний рік.

Прошу вибачення. випадково видалила коментар. Субвенція інклюзивна точно розподіляється помісячно із області по факту кількості учнів за попередній місяць. Так що тут вірно

# data[].attributes.attachment_link.title
Державна служба якості освіти України пропонує алгоритм реалізації індивідуальної програми розвитку - Державна служба якості освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Одним із ключових завдань розбудови якісної школи, визначених у рекомендаціях "Абетка для директора", - створити інклюзивний освітній простір. Державна служба якості освіти України пропонує керівникам закладів освіти поради, як забезпечити ефективну реалізацію індивідуальної програми розвитку дитини з особливими освітніми потребами.

# data[].attributes.attachment_link.title
079_ про команду супроводу

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчання дітей з ООП: адаптація та модифікація навчальних програм

# data[].attributes.attachment_link.description
"Нова українська школа" вже писала, що для дітей з особливими освітніми потребами важливо забезпечити комфортне, насамперед психологічно, середовище для навчання. Цьому сприяють адаптації та модифікації навчального простору, матеріалів та індивідуалізація підходів на основі визначення потреб конкретної дитини.

# data[].attributes.attachment_link.title
На допомогу педагогу інклюзивного навчального закладу(1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Буклет(Що таке індивідуальний навчальний план)

# data[].attributes.attachment_link.title
На допомогу асистенту вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Перелік навчальної літератури рекомендованої Міністерством  освіти і науки України для використання в закладах загальної середньої освіти для дітей з особливими освітніми потребами у 2018_2019 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відповідно до частини другої статті 26 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Порядок організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти, що додається.

2. Установити, що під час організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти висновки інклюзивно-ресурсних центрів, видані до набрання чинності цією постановою, є чинними до закінчення строку їх дії або до видачі нового висновку інклюзивно-ресурсним центром в установленому порядку.

3. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2011 р. № 872 "Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах" (Офіційний вісник України, 2011 р., № 62, ст. 2475);

постанову Кабінету Міністрів України від 9 серпня 2017 р. № 588 "Про внесення змін до Порядку організації інклюзивного навчання у загальноосвітніх навчальних закладах" (Офіційний вісник України, 2017 р., № 67, ст. 2004).

4. Ця постанова набирає чинності з 1 січня 2022 року.
Прем'єр-міністр України Д. ШМИГАЛЬ
Інд. 73

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
постановляє

1

# data[].attributes.attachment_link.title
Кабінет Міністрів України - Про затвердження Порядку організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Відповідно до частини другої статті 26 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Порядок організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти, що додається. 2. Установити, що під час організації інклюзивного навчання у закладах загальної середньої освіти висновки інклюзивно-ресурсних центрів, видані до набрання чинності цією постановою, є чинними до закінчення строку їх дії або до видачі нового висновку інклюзивно-ресурсним центром в установленому порядку.