# data[].attributes.body
1. Reduktsioon erines Eesti-, Liivi- ja Saaremaal  peamiselt maa-alade potsentuaalsest jagunemisest. Peale reduktsiooni kuulus riigile 5/6 Liivimaast, 54% Eestimaast ja lausa kolmandik Saaremaast.

2. Reduktsiooni mõju Rootsi riigi edasisele arengule oli üsna suur. Redukstioon parandas Rootsi riigi rahalist olukorda, tõstes riigi tulusid märgatavalt.
Lisaks tähendas reduktsioon ka seda, et Rootsist ei saanud aadliriiki nagu oli näiteks Poola. Rootsi talupoegadel õnnestus aadli nõrgenemise tõttu säilitada oma vabadus, mis andis Rootsile 19. sajandil tegelikult tugeva arengueelise.

3. Johann Reinhold Patkul oli üks peamine Põhjasõja vallapäästjaid ja seetõttu tema roll selles on määramatu.
Põhjasõda oli ka suur põnts Rootsi Riigile ja see mõjutas ka Rootsi aega ja selle lõppu.

4. Reduktsiooni mittetoimumisel ei oleks Rootsi aeg Eestis pikaks veel püsima jäänud, kuna sel puhul poleks olnud Rootsi riigi nii rahaline pool kui ka riigi suurenemine tõusujoonel ja asjad oleks kulgenud teisiti.

# data[].attributes.body
1) Eestimaa mõisnikud rahustati maha lubadusega, et endise mõisa omanikud võivad oma mõisatesse rentnikeks edasi jääda, sest nad avaldasid suurt vastupanu.
Liivimaale kuulus 5/6 maast
Saaremaal möödus rahulikumalt, sest seal olii nagunii säilinud riigi üsna ulatuslik maavaldus ja aadli maavaldused olid suhtleiselt väikesed. Jäi jäi alles 3/4 maast.

2)Riigikassa suurenes.
Talupoegadel õnnestus aadli nõrgenemise tõttu säilitada oma vabadus.

3)Johann Reinhold Patkulli oli Liivimaa aadlipositsiooni juht ning juhtis vastupanu Karl XI reduktsioonile. Kuna ta teod oli mitte aktsepteeritavad, siis mõisteti ja hukka, aga Patkul suutis põgeneda välismaale, kus ta oli peamisi Põhjasõja vallapäästjaid.

4) MInu meelest on see vähe tõenäoline, kuna Rootsi majanduslik seis oli nii vilets ja Rootsi poleks suutnud Eestit ülal pidada. Reduktsiooni käigus küll võet aadlikelt maid ära, aga siiski oli Reduktsoon Rootsi riigile väga positiivne.

# data[].attributes.body
1) Mille poolest erines reduktsioon Eesti-, Liivi- ja Saaremaal?
Liivimaale kuulus 5/6 maast, Eestile 1/2 ning Saaremaale 3/4.
2) Missugune oli reduktsiooni mõju Rootsi riigi edasisele arengule?
Talupojad jäid vabaks (töökoormus küll suurenes aga nad jaotasid seda ise),
Rootsi rahaline olukord paranes ning sai jagu aadlike ülemvõimust.
3) Arutlege, milline oli Johann Reinhold Patkuli roll Põhjasõja puhkemises ja Rootsi aja lõppemises Eestis.
Johann Reinhold Patkul kolis Riiga,  astus poliitikasse ja oli alates 1689. aastast liige Liivimaa rüütelkonna
komisjonis, mis kogus dokumentaalseid tõendeid, millega tõendada rüütelkonna privileege, et nende abil mõjustada
Rootsi kuningat Karl XI loobuma mõisate reduktsioonist Liivimaal.
Aastal 1699 astus Patkul kindralmajori auastmes Saksi kuurvürsti ja Poola kuninga August Tugeva teenistusse.
Väidetavalt Liivimaa aadlike aitamise nimel asus ta Augustit innustama, loomaks Rootsi-vastast koalitsiooni Venemaa ja Taaniga,
seega võib teda pidada üheks peamiseks Põhjasõja vallapäästjaks.
4) Arutlege, kui tõenäoline on, et reduktsiooni mittetoimumisel oleks Rootsi aeg Eestis jäänud püsima veel pikaks ajaks.
Rootsi aja püsimajäämine oleks suhteliselt tõenäoline, sest reduktsioon tekitas suurt konflikti aadlikes.

# data[].attributes.body
Kristjan, Märten
1. Liivimaa aadlikud olid agaramad Rootsi võimude tegevust arvutama, kuna seal oli kõige rohkem vaid Rootsi valitsusajal aadlikele annetatud mõisaid, mida loeti reduktsiooni alla. Pärast reduktsiooni kuulus Liivimaal riigile 5/6 maadest. Eestimaal oli vastav näitaja 54% ning Saaremaal üle 3/4.
2. Rootsi riigikassa suurenes. Rootsi sai jagu aadlite ülemvõimust ning talupojad jäid vabaks.
3. Ta oli Liivimaa aadliopositsiooni juht ning juhtis vastupanu Karl XI reduktsioonile. Kahjuks mõisteti ta selle eest hukka, kuid tal õnnestus põgeneda välismaale ning seal oli ta Põhjasõja eelõhtul üks vihasemaid intriigipunujaid Rootsi vastu.
4. Tõenäosus on väike, kuna Rootsi oli juba üsna laostumas ning majanduslikult kehvas olukorras. Kui poleks reduktsiooni toimunud, oleks Rootsi võim ennast järele andnud.

# data[].attributes.body
1.Mille poolest erines reduktsioon Eesti-, Liivi- ja Saaremaal?
Eesti: 36% riigi mõisatest riigistati, mõisnikke rahustati maha lubadusega, et endised omanikud võivad oma mõisatesse rentnikeks edasi jääda
Liivi: 84% riigi mõisatest riigistati
Saare: 25% riigi mõisatest riigistati, möödus rahulikult, kuna seal oli säilinud riigi ulatuslik maavaldus ja aadli maavaldused olid suhteliselt väiksemad

2.Missugune oli reduktsiooni mõju Rootsi riigi edasisele arengule?
Rootsi riigikassa suurenes, rootsi talupoegadel oõnnestus jääda vabaks. Rootsi sai maid juurde.

3.Arutlege, milline oli Johann Reinhold Patkuli roll Põhjasõja puhkemises ja Rootsi aja lõppemises Eestis.
Ta oli aadlik, kes juhtis Liivimaa aadli vastupanu Karl XI reduktsioonile ja osales tulihingeliselt Rootsi-vastase koalitsiooni moodustamisel, mille tulemusena puhkes Põhjasõda.

4.Arutlege, kui tõenäoline on, et reduktsiooni mittetoimumisel oleks Rootsi aeg Eestis jäänud püsima veel pikaks ajaks.
Arvan, et see on väga töenäoline, et Rootsi aeg oleks pikaks ajaks püsima jäänud, sest kui see aeg oli kestnud juba a629-1699(umbes), siis usun, et see oleks veel edasi läinud, kuigi jah, olid ju näljahädad ja ka haridust edendati.

# data[].attributes.body
1.  17 sajandil kujunes välja Landesstaat ehk siis maariik. Kõige pealt kujunesid välja Eesti- ja Liivimaa. Mõlemad moodustasid rüütelkonna, tegevuseks oli neil maanõunike kolleegium. Juurde kujunes ka mõne ajajooksul Saaremaa, ta oli omaette rüütelkond (enamus Saaremaast kuulus riigile). Liivimaa ja Eestimaa olid rohkem võimul kui Saaremaa. Kui Kristiina troonilt lahkus sai alguse redoktsioon.

2. Redoktsiooni mõju Rootsi riigi edasisele arengule ​oli talupoegade vabastamine pärisorjusest. Talupoegade töökoormus suurenes, kuid nad said rohkem otsustada ise oma tööjaotuse üle. Olid ettenähtud viljakogused, mis tuli anda riigile või mõisnikule. Piirati mõisnike omavolilist karistamist. Mõisnik ei tohtinud enam omavoliliselt talupoegi taludest välja ajada ja koormisi tõsta. Kõik pidid järgima seadusi, olenemata seisusest.  Rakendati uusi kohtusüsteeme ha haldusjaotusi. Rahaline olukord paranes tänu sellele, et võeti aadlikelt maid tagasi.

3. Johann Reinhold Patk oli suhtliselt kiusliku loomuga maanõunik ja juhtis Liivimaa aadli vastupanu reduktsioonile. Kuna Johann ei pooldanud reduktsiooni hakkas ta selle vastu võitlema. Ta tahtis, et teised aadlikud temaga ühel meelel oleks ja sundis ka neid reduktsioonile vastu olema. Samuti osales ta Rootsi koalitsiooni tekkimisel ja tânu sellele otsustatigi pidada Põhjasõda. Kuna ta selle kõige vastu oli mõisteti ta hukka, seega pidi ta kiiresti põgenema, see ka tal õnnestus.

4. Arvame, et ilma reduktsioonita poleks Rootsi aeg ikkagi väga kaua kestnud. Sest tänu redoktsioonile paranes riigi majanduslik olukord ja ei tea kuidas Rootsi ajal oleks ilma reduktsioonita see juhtunud.

# data[].attributes.body
Elis

# data[].attributes.body
1)Eesti-ja Liivimaal ei kehtinud aadlike jaoks näiteks Rootsi riigipäevad vaid rüütelkonnad olid seisukohal, et nende provintsides võivad aadlisse puutuvaid seadusi anda vaid kohalikud maapäevad. Kuid neil oli raske reduktsioonile vastu seista, kui riigipäeva volitused anti edasi kuningale.  Kuningas hakkas ka tagasi võtma Rootsi vallutusajal aadlikele annetatuid mõisaid ning paljud jäid suures osas oma maast ilma. Sealhulgas ka Saaremaa, millest enamus maast oli riigi valduses. Liivimaa ja Eesti hakkasid Rootsi võimule rohkem vastu, Saaremaa jäi pigem tahaplaanile

2) - Liivimaa aadlikud avaldasid vastupanu
- riigimaade põhjalik kaardistamine ja hindamine
- talupoegade koormiste määrad pandi kirja vakuraamatusse
- riigimõisate välja rentimine
- uus kohtusüsteem
- haldusjaotused
- rahaline olukord paranes oluliselt
- Rootsist ei saanud feodaalsuhetega aadliriiki
- talupoegade õiguste suurenemine
- Rootsi talupoegadel õnnestus säilitada vabadus (aadli nõrgenemise tõttu)

3) Johann Reinhold Patkul oli Liivimaa aadliopositsiooni juht, kes tegutses Rootsi riigivõimu ja reduktsiooni vastu, seistes kõikide aadlike eest. Ta kutsus üles aadlike ignoreerima kuninga korraldusi ning selle käigus anti Patkul ja ta kaaslased kohtu alla. Neid süüdistati kuritegelikes kirjutistes, kuninga solvamises ja mässulises tegevuses. Ta mõisteti surma koos varanduse konfiskeerimisega. Ent ta põgenes välismaale, kust temast sai Põhjasõja eel üks vihasemaid intriigipunujaid Rootsi vastu.

4)Oleme siiski arvamusel, et kui reduktsiooni poleks toimunud, oleks Rootsi aeg Eestis ehk isegi lühem olnud. Reduktsioon oli ikkagi riigile rohkem positiivne. Kuigi rikuti aadlike õigusi ja neilt võeti omad maad ära, siis see siiski tõi kaasa riigi rahalise paranemise. Talupojad said paremad õigused, mis omakorda tekitas talupoegades headmeelt. Tekkisid ka uued kohtusüsteemid ja haldusjaotused, mis kaasas parema nägemuse ja käsitluse riigist.

# data[].attributes.body
1) Pärast reduktsiooni kuulus Liivimaal riigile 5/6 maast. Eestimaal oli vastav näitaja 54% ning saaremaal 3/4.
2)Rootsi riigi kassa ja sissetulekud kasvasid. See, et riik sai maad juurde, tekitas pingelisi olukordi aadlike ja riigi vahel.
3) Patkuli eesmärk oli Eesti- ja Liivimaa eraldamine Rootsist, mistõttu osales ta Rootsi-vastase koalitsiooni moodustamisel, mille tulemusel Põhjasõda pidada otsustati. Kuna Patkul oli nii kindlalt rootsistamise vastu, siis ta tegi kõik endast tuleneva, näiteks aastast 1690 osales ta Liivimaa rüütelkonna maapäeva töös ja samal aastal reisis Stockholmi, et taotleda Liivimaal mõisate reduktsiooni leebemas vormis. Ta koostas kuningale esildise, milles viidati reduktsiooni võimalikele tagajärgedele. Kõik tema tegevus ilmselt mõjutas rootsi aja lõppemist.
4) Reduktsiooni mittetoimimisel oleks rootsi aeg Eestis jäänud püsima veel lühemaks ajaks. Rootsil oleks olnud vähem ressursse, et Eestit ülal pidada ja turvalist kaitset tagada. Reduktsioon tõi aga endaga kaasa omavalitsuste rahakoti suurenemise, mis aitas ülalpidamise eest maksta. Lisaks oleks olnud vähe motivatsiooni Eestit enda valduses hoida, kui see neile mingit tulu ei too.

# data[].attributes.body
Erinesid selle poolest, et Eesti ja Liivimaal olevad mõisnikud hakkasid rohkem vastu ja seal olid suuremad maade omastamised, kui Saaremaal, kus nagu nii enamus alast oli riigi oma.

2) Rootsi riigi rahaline olukord paranes märgatavalt. Rootsist ei saanud ka aadliriiki ja talupoegadel õnnestus jääda vabaks.

3)  Patku ei olnud rahul reduktsooniga ja hakkas selle vastu võitlema. Rootsis, aga mõisteti ta surma, kuid ta põgenes ja hakkas suhteid looma Rootsi vaenulike riikidega.

4) Ilma reduktsioonita oleks võibolla natuke aega veel olnud Eestis võimul Rootsi, kuid usun , et üsnapea oleks see kadunud nii kui nii.

Morten, Karl-Romet, Keneth, Saimon