# data[].attributes.body
Jaume I concedeix permís mitjançant la Carta Pobla per a la construcció d'un nou nucli cristià en la Plana, entre Borriana i Onda.

# data[].attributes.headline
1329: Vila-real s'acull als Furs de València

# data[].attributes.subject
1329: Vila-real s'acull als Furs de València

# data[].attributes.body
Amb els quals incrementava presència i importància dintre del Regne a més d'aconseguir drets per as seus pobladors.

# data[].attributes.body
Un conflicte amb arrels peninsulars separa Vila-real en dos bàndols, els favorables a la unificació de lleis i corones amb Carles I d'Espanya sense jurar els furs, i els favorables al manteniment dels furs com a lleis úniques i pròpies del Regne de València.

# data[].attributes.headline
1592: Mort del clergue Pasqual Baylon, sant i patró de Vila-real

# data[].attributes.subject
1592: Mort del clergue Pasqual Baylon, sant i patró de Vila-real

# data[].attributes.body
Nit fatídica a la vila. Els botiflers entren en la ciutat a la força, saquegen tot el possible i cremen quasi per complet la vila (perdent molts documents històrics que no s'han pogut recuperar) com a castic pel seu posicionament austriacista i descentralitzador. Acció cultural i l'associació dels Socarrats commemora aquest fatal fet cada 12 de gener.

# data[].attributes.headline
1757: Reunió del Consell sobre les festes

# data[].attributes.subject
1757: Reunió del Consell sobre les festes

# data[].attributes.body
Primer registre documentat de celebracions de festes municipals en Vila-real

# data[].attributes.headline
1790: Cavanilles constata els primers cítrics a Vila-real

# data[].attributes.subject
1790: Cavanilles constata els primers cítrics a Vila-real

# data[].attributes.body
Es documenta l'inici de l'ús del cítric per excel·lència de la Plana i motor de l'economia Vila-realenca fins a finals del segle XX

# data[].attributes.body
En el conflicte peninsular, Vila-real també va participar. El dia 9 de març, sis vila-realencs van morir al pont del Millars intentant evitar, amb altres pobladors de Castelló i Almassora, que la columna francesa arribara a les seues poblacions.

# data[].attributes.body
Aquest fenómen que va afectar a la ciutat, població i sector agrari, va provocar un punt d'inflexió en la inversió en altres sectors no agrícoles, com el sector industrial-ceràmic

# data[].attributes.headline
1997: Pla General d'Ordenament Urbanístic

# data[].attributes.subject
1997: Pla General d'Ordenament Urbanístic

# data[].attributes.body
El PGOU impulsat pel govern del Partit Popular va trigar a urbanitzar el terme que està al voltant del camí l'ermita, donada la irregularitat de les finques i masets construïts.