# data[].attributes.body
Oligosahhariidid kuuluvad süsivesikute ehk karbohüdraatide klassi, s.t. nende molekulis ühe süsinikuaatomi kohta tuleb üks molekul vett, üldvalem Cn(H₂O)n. Teiseltpoolt võib oligosahhariide vaadelda kui monosahhariidide liitumisel (kusjuures eraldunud on vee molekul) saadud ühendeid.
Oligosahhariidid on eluslooduses mitmesuguseid funktsioone täitvad ühendid. Tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse tsüklodekstriinid. Oligosahhariidid esinevad ka näiteks glükoproteiinide ja glükopiidide koostisosana.

# data[].attributes.body
1. Molekuli valem https://et.m.wikipedia.org/wiki/Fail:Stachyose.svg , keemiline valem Cn(H₂O)n.
2. Laktoos ehk piimasuhkur C₁₂H₂₂O11

# data[].attributes.body
1.Cn(H₂O)m

# data[].attributes.body
1) (C6H10O5)n
https://et.m.wikipedia.org/wiki/Fail:Cellulose-Ibeta-from-xtal-2002-3D-balls.png
2) Tselluloos-
Glükogeen-

# data[].attributes.body
2)C6H12O6
3)Leidub veresuhkrus.
4)1g vabaneb 17,6 kJ energiat
5)Monosahhariidid glükoos, fruktoos ja galaktoos on ainevahetuses tähtsaimad suhkrud. Nad on energiakandjad ja rakkude ehituskivid.

# data[].attributes.body
5.

4.
1 mooli glükoosi oksüdatsiooniks kulub 6 mooli hapnikku, energiahulk seejuures on 2826kJ.

3.
glükoosi leidub veres, seda nimetatakse veresuhkruks
fruktoosi leidub kõige rohkem puuviljades

2.
glükoos C6H12O6
fruktoos C6H12O6

1. C6H12O6

# data[].attributes.body
Polüsahhariidid Marleen
1.(C6H10O5)n
2.
3.Glükogeen-maksas
Tselluloos- rakukestades
Tärklis-
4.1g süsivesikute oksüdatsioonil vabaneb 17,6kJ energiat, umbes 4 kcal.
5.Tselluloos-rakkudele ja kudedele mehaanilist tugevust andva materjalina
Glükogeen-

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Polüsahhariidid ehk polüoosid on rühm suure molekulmassiga süsivesikuid ( sahhariide ehk suhkruid), mida saab vaadelda ühenditena, mis koosnevad glükosiidsidemega ühendatud monosahhariidi molekulide jääkidest (eraldunud on H ₂ O).

Enamasti loetakse polüsahhariidideks need, mis sisaldavad rohkem kui 10 monosahhariidilüli. Kui polüsahhariidi molekul koosneb sama tüüpi monosahhariididest, siis on tegemist homopolüsahhariidiga ( glükogeen, tselluloos), kui aga erinevatest monosahhariididest, siis on tegemist heteropolüsahhariidiga ( hemitselluloos, pektiin).

Kõrgmolekulaarsed polüsahhariidid on Maa biosfääris kõige suurema osakaaluga orgaanilised ained. Need omavad looduses olulist tähtsust organismis ladestuva energiaallikana või rakkudele ja kudedele mehaanilist tugevust andva materjalina. Taimedele annavad tugevuse rakukestad, mille põhikoostisosad on polümeersed süsivesikud tselluloos ja hemitselluloos ning nendega seondunud hüdrofoobne polümeer ligniin. Tselluloos ja hemitselluloos moodustavad põhimassi Maal levinud taimsest materjalist, vastavalt keskmiselt 33% ja 20% biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40-50% ja 20-30%. Looduslikud polüsahhariidid moodustavad kõige suurema taastuva orgaanilise aine ressursi. Kasutust leiab see ressurss kütusena (puit, energiavõsa, õled), aga ka keemiatööstuses (puit, puuvill) paberi, tselluloosi ja selle derivaatide ning bioetanooli saamiseks.

Tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse tsüklodekstriinid, mis kuuluvad oligosahhariidide klassi.

Biopolüsahhariidid täidavad elusorganismidele olulisi funktsioone:

annavad rakkudele ja kudedele mehaanilise tugevuse:

tselluloos on looduslik kiudaine taimede rakukestades esinev hargnemata struktuuriga polüsahhariid, mis koosneb glükoosi jääkidest; vesiniksidemete kaudu on tselluloosi molekulid liitunud suhteliselt jäikadeks kimpudeks;

hemitselluloos on kõrvuti tselluloosiga peaaegu kõigi taimede rakukestades esinev hargnenud ahelatega heteropolüsahhariid, mis koosneb erinevatest sahhariididest;

kitiin on glükoosi derivaadi - N-atsetüülglükoosamiini polümeer pika hargnemata ahelaga; annab organismidele (putukad, lülijalgsed ja teised välisskeletsed, seened jt) tugevuse ja kaitse;

pektiin on mittepuit-taimede rakukestades esinev heteropolüsahhariid;

organismid ladestavad polüsahhariide, mida vajadusel kasutatakse energiaallikana, hüdrolüüsitakse glükoosiks:

tärklis on taime seemneis, mugulais, juurtes jm. teralise varuainena ladestuv energiat andev toitaine; tärklis on alfaglükosiidsidemetega glükoosi polümeer: amüloosi (15-20%) ja amülopektiini (80-85%) segu;

glükogeen, nn loomne tärklis, on kudedes, eriti maksas varuainena sisalduv polüsahhariid;

rakkude kuivamist ja külmumist takistavad vesilahustuvad polüsahhariidid:
dekstriinid on suhteliselt madala molekulmassiga glükoosi polümeerid, mis moodustuvad tärklise või glükogeeni hüdrolüüsil;

merevetikates esineb painduva spiraalse struktuuriga galaktoosi polümeeride (galaktaanide) perekond; neid kasutatakse toiduainetes geelistavate ja paksendavate lisanditena:

Polüsahhariidide elementaarlülideks olevad monosahhariidid on ühendatud glükosiidsidemetega. Näiteks kuue süsinikuga monosahhariidid annavad polümeeri üldvalemiga (C ₆H ₁₀O ₅) n kus 40 ≤ n ≤ 3000. Mõnel juhul on elementaarlülideks suhkrute derivaadid, mis sisaldavad karboksüülrühmi, fosfaatrühmi, aminorühmi (näiteks kitiin). Polüsahhariidide omadused (molekulide ruumiline kuju, hüdrolüüsuvus, molekulidevahelised sidemed, jäikus, elastsus) sõltuvad peale keemilise koostise molekuli keemilisest struktuurist. Mõnel määral illustreerib seda alltoodud galerii.

Beetaglükosiidside tselluloosi vs. alfaglükosiidside tärklise ja glükogeeni ahelates

Tselluloosi struktuur, kus on näidatud molekulidesisesed ja -vahelised vesiniksidemed

Glükogeenis on tsentri proteiin ümbritsetud glükoosist tuletatud harudega

# data[].attributes.attachment_link.description
Polüsahhariidid ehk polüoosid on rühm suure molekulmassiga süsivesikuid ( sahhariide ehk suhkruid), mida saab vaadelda ühenditena, mis koosnevad glükosiidsidemega ühendatud monosahhariidi molekulide jääkidest (eraldunud on H 2 O). Enamasti loetakse polüsahhariidideks need, mis sisaldavad rohkem kui 10 monosahhariidilüli.

# data[].attributes.body
Oligosahhariidid, Viktoria Fast

# data[].attributes.body
Oligosahhariitide üldvalem on Cn(H₂O)n

# data[].attributes.body
1. Keemiline valem on C6H12O6
2. Glükoos ( C6H12O6)
Fruktoos (C6H12O6)
3. Glükoosi leidub vere ehk veresuhkur. Fruktoosi leidub puuviljades.
4.
1.

# data[].attributes.body
Monosahhariidid Mirjam

# data[].attributes.body
1. Monosahhariidide valem on C6H12O6
2. Fruktoos - C6H12O6
Glükoos - C6H12O6
Riboos - C5H10O5
Desosüriboos - C5H10O4
3. Fruktoosi leidub taimedes ja puuviljades. Glükoosi leidub veres ja on fotosünteesi tulemus. Riboosi ja Desoksüriboosi leidub nukleiinhapete ehituses.

# data[].attributes.body
1. Kuue süsinikuga monosahhariidid annavad polümeeri üldvalemiga (C₆H₁₀O₅)n
2.
3.
4.
5.

# data[].attributes.body
1. Keemiline valem C₆H₁₀O5.  2. Tärklis C₆H₁₀O5, ki tiin

# data[].attributes.body
Oligosahhariidid, Viktoria Fast

Oligosahhariidid on orgaanilised ühendid, mille molekul sisaldab suhteliselt väikese arvu (2–10) monosahhariididele (lihtsuhkrutele) vastavaid lülisid.

Oligosahhariidid kuuluvad süsivesikute ehk karbohüdraatide klassi, s.t. nende molekulis ühe süsinikuaatomi kohta tuleb üks molekul vett, üldvalem Cn(H2O)n. Teiseltpoolt võib oligosahhariide vaadelda kui monosahhariidide liitumisel (kusjuures eraldunud on vee molekul) saadud ühendeid.

Oligosahhariide iseloomustab asjaolu, et kindla ühendi molekulid on omavahel sarnased – igas molekulis on samas järjestuses samad monosahhariidi lülid ja neid on sama arv. Seega oligosahhariididele saab omistada kindla keemilise valemi. Näiteks tsüklodekstriinid.

Oligosahhariidid on eluslooduses mitmesuguseid funktsioone täitvad ühendid. Tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil saadakse tsüklodekstriinid. Oligosahhariidid esinevad ka näiteks glükoproteiinide ja glükolipiidide koostisosana.

# data[].attributes.body
1. C6H10O5
2. Tärklis C6H10O5, tselluloos C6H10O5

# data[].attributes.body
1.Cn(H2O)n

# data[].attributes.body
1. C6H10O5 2. Glükoos C₆H₁₂O₆, Tärklis

# data[].attributes.body
Tuntuimad oligosahhariidid on sahharoos ja laktoos.Oligosahhariidid tekivad 2–10 monosahhariidi liitumise tulemusena.

# data[].attributes.body
1. Keemiline valem: Cn(H₂O)m.
2. Tuntuimad nimetused: glükoos, fruktoos ning mõlemal on sama valem  C₆H₁₂O6 .
3. Monosahhariide, täpsemalt glükoosi, leidub kahes erinevas käärimisprotsessis:  glükoosi käärimisel etanooliks kui ka mõnede toiduainete hapendamisel.  Glükoosi leidub ka veres (veresuhkur) ning see on fotosünteesi tulemus. Fruktoosi leidub puuviljades ja taimedes.
4. 1g aine lahustumise vabaneb 17,6kJ energiat (umbes 4kcal)
5. Ülesanded organismis:
a) peamine energiaallikas
b) stabiilne veresuhkru tase
c) tähtis toitaine nii endale kui ka vastsündinule edasi andmiseks.