# data[].attributes.headline
Session 2 - Metoder og teorier i komparativ uddannelsesforskning

# data[].attributes.subject
Session 2 - Metoder og teorier i komparativ uddannelsesforskning

# data[].attributes.body
Bareday

Hovedpointe:

Der er fire trin i Bareday teksten

Områdsstudier - observere andre landes uddannelsessystemer

Fortolkning - anvendelse af videnskabelige metoder

Kompariation - description, interpretation, juxtaposition og comparison

Kontekst - at flette noget sammen

Baredays hermeneutiske forståelse:

Fra forelæsningnen:

Hans komparation er klassisk international.

Han forstå at hvert land er en variant af menneskets samlede pædagogiske erfaring

Begreber

De fire komparationsområder

"First description, the systematic collection of pedagogical information in one country, then interpretation, the analysis in terms of social sciences, then juxaposition, a simaltaneous review of several systems to determine the framework in wich to compare them, and finally comparison, first of select problems and then of the total relevanse of education in several countries - these four steps (Fig. 3) point the way to the future for comparative education." s. 27-28

Discription = systematisk indsamling af pædagogisk information i et land

Interpretation = fortolkning på baggrund af social/samfunds forhold

Juxaposition = sætter nogle systemer op mod hinanden for at sætte rammen for, hvordan man vil sammenligne dem

Comparison = Man udvælger en hypotese, og overvejer den uddannelsesmæssige relevans i forskellige lande

Sadler

Hovedpointer

"garden methaphor"

Uddannelsessystemet er en levende organisme, ligesom en plante

Schriewer

Komparation er:

Hverdagsforståelse : sammenligning uden konklusioner

Samfundsvidenskabelig forståelse : forståelse af hvad komparation rent videnskabeligt er

# data[].attributes.headline
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.subject
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.body
Del 2

# data[].attributes.headline
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.subject
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.body
Del 3

# data[].attributes.headline
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.subject
Session 4: Uddannelsesøkonomiske analyser og perspektiver 2. 

# data[].attributes.body
Del 1

# data[].attributes.headline
Session 6 II - Session 6  - Uddannelsespolitologiske analyser og perspektiver 2

# data[].attributes.subject
Session 6 II - Session 6  - Uddannelsespolitologiske analyser og perspektiver 2

# data[].attributes.body
Fokus;

·      Nation (mennesker med fælles national identitet)

·      Nationalstat (institutioner med myndighed indenfor et territorium)

·      International og transnational

·      Folk (politisk vs nationalt)

·      Nationen og skolen (Social sammenhængskraft, undervise i holdninger/ værdier, legitimere sociale og politiske orden)

Teoretikere:

Ernst Gellner

Stuart Hall

James Williams

# data[].attributes.body
Formålet

Opnå kendskab til udformning af historisk institutionel komparativ analyse af to landes uddannelsessystemer eksemplificeret med erhvervsuddannelserne i henholdsvis Sverige og Danmark.

Teoretikere

Ida Juul

L. Pettersson

Hovedpointer

Vha. historisk institutionel komparation belyses store forskelle i erhvervsuddannelsessystemet trods mange ligheder velfærdsstat DK og SE imellem.

Begreber

Stiafhængighed (pathdependency) (Thelen 2014):

Forbundet med store omkostninger at ændre eksisterende strukturer, derfor bliver institutionen ofte i det eksisterende spor - især dominerende på erhvervsuddannelsesområdet.

Stiafhængighed en barriere for at låne uddannelsesmodeller fra andre lande grundet stor kontekstafhængighed.

Lighed:

Erhvervsuddannelser brugt til at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed, det betyder at det er en bestemt gruppe unge der er erhvervsuddannelsesstuderende hvilket medfører en skævvridning ift. Populariteten af uddannelsen vs. studierettede uddannelser.

Ligeværdighed:

Hvordan sikres ligeværdighed mellem forskellige uddannelser. Teoretiske uddannelser vægtes højere end praktiske i begge landes uddannelsessystemer.

# data[].attributes.body
Punkt 1: Sammenligningens genstand(e)

Enheder i den komparative analyse:

a)     Det nationale, det internationale og det globale

b)     Relationerne herimellem og formerne skifter

c)     Et nyt fokus på ‘the between’, dvs. det internationale og det transnationale

Punkt 2: Nation, nationalstat og national identitet

Punkt 3: skolens nationale kerneopgaver

Overføre viden > fremme socialt samarbejde /konkurrencestat > frembringe nyttige borgere for samfundet > fremme ”korrekt” tænkning i forhold til den sociale og politiske orden

Begreber:

·       diskursanalyse /interpellation

·       nation vs. stat:

o   nation = gruppe mennesker med fælles national identitet / forestillede fællesskaber

o   stat = et sæt institutioner med myndighed inden for et territorium

·       folk:

o   Politisk: folket = borgerne i en given stat

o   Nationalt: folket = nationen set som en sproglig, historisk kulturel enhed

# data[].attributes.headline
Session 3 - Neo-liberalisme, NPM og universitetssektoren i Danmark og USA

# data[].attributes.subject
Session 3 - Neo-liberalisme, NPM og universitetssektoren i Danmark og USA

# data[].attributes.body
Uddannelsesøkonomi
Makro:
- Omhandler det samfundsøkonomiske afkast af uddannelse i form af økonomisk vækst

Meso:
- Omhandler forholdet mellem virksomheders investeringer i uddannelse/træning og virksomhedernes indtjening

Mikro:
- Omhandler forholdet mellem individets investering i uddannelse og individets udbytte i form af højere livsindkomst og tilknytning til arbejdsmarkedet

Human capital
= Menneskelig kapital
Viden og erfaring det enkelte individs styrker som man besidder igennem sin investering af udannelse og træning

Christopher Hoods definition på NPM
- To tendenser:
1. Administrative reformer
2. Institionelle reformer
- Løsning: Opgør med hieraki og bureaukrati og mere ledelse

Neo-loiberalisme
- Den nyere tid af liberalisme
- Staten skal ikke styre på samme måde, som de gjorde engang
- Staten skal ikke svinde ind, men bare styre i mindre grad
- Tidligere havde staten en rolle der styrede markedet. Neo-liberalismen sørger for at rette op på de fejl
- Markedet gør at samfundet fungerer. - Markedet skal faciliteres
- Mål og rammestyring

New Public Management
- Effektivisering af den offentlige sektor
- Større fokus på ledelse
- Et opgør mod bureaukrati
- Decentralisering

De enkelte aktører rundt omkring

# data[].attributes.headline
Session 6  - Uddannelsespolitologiske analyser og perspektiver 2

# data[].attributes.subject
Session 6  - Uddannelsespolitologiske analyser og perspektiver 2

# data[].attributes.body
Politologi - Frølund Thomsen
- "Politologi undersøger politiske fænomener ved hjælp af videnskabelige metoder og på grundlag af videnskabens almene normer om grundighed og redelighed." (Thomsen, 2013, S.12-13)

- Politik vedrøre fastsættelse af samfundets værdier
- Det politiske system er en model, som man kan bruge til at forstå samfundet fastsættelse og fordeling af værdier.
- Ovenstående er med udgangspunkt i David Eastons Forståelse politik og politologi.

# data[].attributes.body
Struktør/aktør spørgsmålet:
Er det konteksten, der bestemmer vores adfærd og måder at tænke på? (strukturelle faktorer),  eller har individet en egen fri vilje?

Giddens:
Den kyndige agent:

Individet ses som vidende og kyndig, og er ikke blot bærer af strukturer.

Hvad styrer handlingen?

Praktisk bevidsthed – den vi umiddelbart ikke kan gøre rede for

Diskursiv bevidsthed – Den refleksive handlen: styrker muligheden for at ændre handlingsmønstre.

Bourdieu:

Habitus: Bestemte forståelser af verden: internalisering af eksterne strukturer. Måden hvorpå vi agerer - adfærdsmønstre.

Felten: de sociale arenaer hvor praksis udspiller sig.

Forholdet mellem habitus og felt: "Habitus er det du har i rygsækken, felten er der hvor du vælger at pakke rygsækken ud"

# data[].attributes.body
Grundbegreber
Diskurs (tale):
- Italesatte udsagn, som påvirker samfundet, da regler bestemmer hvad skal og ikke skal siges, fordi regler ikke er formulerede men fremanalyseres ud fra analyse af sproglige udsagn.
- Diskurser kan ændres over tid - hvis nye diskurser eller faktorer kommer på banen ved fx et paradigmeskifte.
- Diskurser er ellers "faste" så længe de er gældende.

Govermentatility:
- Ikke kun top-down, men menneskers mulighed for at påvirker den magt (på godt og ondt), der udøves over dem.
- Kombinere magt (udefra) og selvrefleksion (indefra).
- "subjektet er ikke bare en mekanisk effekt af diskurser" aka. mennesker laver diskurserne, som derefter påvirker dem.

Subjekt og magt:

Hans metode
diskursanalyse:

Styrker og svagheder ved dis. analyse:

# data[].attributes.body
Kuben er et brugbart værktøj, når man vil synliggøre, hvad man sammenligner / sætte konteksten. Dermed synliggør kuben også, hvad der ikke er en del af ens komparation.

Tre dimensioner i kuben: Who, What, Where.

Where:

Når man bevæger sig fra level 1 til level 7, får man mere øje for detaljerne/differentiering.

Omvendt den anden vej, så er fokus mere på generalisering. Fokus på, hvad der er med til at påvirke de lavere niveauer.

Fx at eleven er påvirket af klassen – klassen er påvirket af skolen – skolen er påvirket af kommunen – osv.

# data[].attributes.headline
Session 9 - Låntagning og transnationale entanglements:

# data[].attributes.subject
Session 9 - Låntagning og transnationale entanglements:

# data[].attributes.body
Geert Thyssen:
- Open-air-schools.
- Hygiene/health education.

Werner M. & Zimmermann, B:
- Histoire Croisée --> sammenvævet – forbundet – fælles historie.
- Intercrossings:

(1) Intercrossings intrinsic to the object.

(2) The intercrossing of points of view.

(3) The relations between observer and object.

(4) The crossing of scales.

Sobe, N.W.  & J:
- Interweaving and entanglement.
- Criss-crossing comparison.
- Examines the relationality between objects and contexts.

Waldow, F:
- Tavse låntagninger.
- Educational transfer.
- Bruger Sverige som eksempel.

Lundahl, Christian:
- Transnationale flows og hubs.
- Verdensudstillingerne --> 4 foundations:
1) Visualising
2) Governing
3) Markets
4) Audiences