# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6481e70a4d1a1e001108b41d/interactive-image-virtualus-kelioniu-gidas-taurages-rajono-piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PAGRAMANČIO PILIAKALNIS

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Batakių piliakalnis

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m. 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7 d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1395 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23946) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia.

Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1990-1992 m. Joje rasta laužaviečių, molinis verpstukas, gyvulių kaulų, grublėtos ir lygios keramikos, akmeninis galąstuvas. Už 200 m į šiaurę nuo piliakalnio, šalia papėdės gyvenvietės yra V-VI a. kapinynas, tyrinėtas 1897-1898 ir 1990 m.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis.

Matiškių piliakalnis

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.title
„Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai"

# data[].attributes.attachment_link.description
PAGRAMANČIO PILIAKALNIS Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnisarba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai- Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai- Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

J uškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Matiškių piliakalnisyra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Reksčių piliakalnisdar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai- Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kur ?
Tai piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, kaime, , dešiniajame Žygaičių seniūnija ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu - Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.
Kur? Kur ?
Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo kaimo, . Pasiekiamas plentu Tauragės seniūnija - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, kairiajame krantuose, jų santakoje.Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį Jūros dešiniajame ir Daubos 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas.

Aukštis 25m.

Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.
Kur ? P iliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.
Piliakalnis

Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Piliakalnis

Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

, Tauragės rajone Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

P iliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje , kaime, kairiajame upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka .

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo kaimo, , dešiniajame Lauksargių seniūnija upelio krante, netoli . Pasiekiamas iš kelio - , prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo. Oplankio ežero

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m². Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo kaimo, . Pasiekiamas iš kelio Lauksargių seniūnijoje - , ties laukų pietrytiniu kraštu, slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus. Vilkyškiai

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis , esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė teritorijoje, Tauragės rajono savivaldybės kaime, . Skaudvilės seniūnija

Piliakalnis

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kur ? Tai piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, kaime, , dešiniajame Žygaičių seniūnija ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu - Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos. Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kur ?
Tai piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, kaime, , dešiniajame Žygaičių seniūnija ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu - Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.
Kur? Kur ?
Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo kaimo, . Pasiekiamas plentu Tauragės seniūnija - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, kairiajame krantuose, jų santakoje.Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį Jūros dešiniajame ir Daubos 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas.

Aukštis 25m.

Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.
Kur ? P iliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.
Piliakalnis

Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Piliakalnis

Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

, Tauragės rajone Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

P iliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje , kaime, kairiajame upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka .

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo kaimo, , dešiniajame Lauksargių seniūnija upelio krante, netoli . Pasiekiamas iš kelio - , prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo. Oplankio ežero

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m². Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo kaimo, . Pasiekiamas iš kelio Lauksargių seniūnijoje - , ties laukų pietrytiniu kraštu, slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus. Vilkyškiai

Piliakalnis
Kur ?
Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis , esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė teritorijoje, Tauragės rajono savivaldybės kaime, . Skaudvilės seniūnija

Piliakalnis

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kur ? Tai piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, kaime, , dešiniajame Žygaičių seniūnija ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu - Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos. Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6475bd56669d770012feabef/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„VIRTUKALUKSUKEL

„VIRTUALUS KELIONIŲ GIDAS:

TAURAGĖS RAJONO PILIAKALNIAI".

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19 .

Į šiaurę nuo piliakalnio 0,8 ha plote yra papėdės senovės gyvenvietė, kurioje rasta geležies šlako.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai-Skaudvilė. pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Apylinkes 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. - Lietuvos istorijos institutas. Datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis- piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys kilometrai į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Vietiniai gyventojai nuo seno kalvą vadina Kaukurine arba trumpiau - Kaukure. 2008 m. piliakalnį surado doc. Vytenis Almonaitis. Datuojamas I tūkstantmečio pabaiga - II tūkstantmečio pradžia.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo,Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19

Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga, šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Ivangėnų piliakalniai - archealogijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-15 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Antrasis piliakalnis Apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis, koordinatės. Jo aikštelė trapecinė, pailga rytų - vakarų kryptimi, 27 m ilgio, 17 m pločio rytuose, 20 m pločio vakariniame gale. Jos rytinėje pusėje supiltas 3 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 15 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 10 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, šoniniai šlaitai - erozijos, pylimo viršuje iškasta duobė. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais ir krūmais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Pìliakalnis (pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių. Piliakalnį kaip gynybinį įrenginį sudaro du pagrindiniai elementai: pati įtvirtinta vieta bei jos įtvirtinimai. Įtvirtinta vieta - tai piliakalnio aikštelė - buvęs pilies ar kitokio įtvirtinimo kiemas.[1] Manoma, kad piliakalnio pavadinimas kilęs ne nuo žodžio pilis, bet nuo veiksmažodžio pilti. Dažniausiai piliakalniai Lietuvoje yra natūraliai susiformavusios kalvos bei krantų iškyšuliai su žmogaus įrengtais gynybinės paskirties įtvirtinimais (pylimais, sustatintais šlaitais, terasomis, grioviais). Dažnai šalia pilies būdavo gyvenvietė, kartais dar ir įtvirtintas priepilis.

# data[].attributes.attachment_link.description
„VIRTUKALUKSUKEL „VIRTUALUS KELIONIŲ GIDAS: TAURAGĖS RAJONO PILIAKALNIAI". Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi. Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/646c88812094af00137f619f/interactive-image-piliakalniai-tauratges

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono teritorijoje, pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos

Aukštupių piliakalnis

Batakių piliakalnis - Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. Taip pat istorikai mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis minima nuo 1285m.

Batakių piliakalnis

Dapkiškių piliakalnis - dar vadinamas Pilaite, jis yra Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1km į pietus nuo Dapkiškių kaimo. Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais

Dapkiškių piliakalnis

Gilandžių piliakalnis - Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo kaimo

Gilandžių piliakalnis

Greižėnų piliakalnis - Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo

Greižėnų piliakalnis

Ivangėnų piliakalnis - Tauragės rajone, netoli Ivangėnų kaimo

Ivangėnų piliakalnis

Juškaičių piliakalnis - dar vadinamas Pilutės kalnu. Tauragės rajone, Juškaičių kaime.

Juškaičių piliakalnis

Kalniškių piliakalnis - Tauragės rajone, Kalniškių kaime.

Kalniškių piliakalnis

Kiukiškių piliakalnis - yra Tauragės rajone. Įtvirtinimai byloja, kad maždaug II tūkstantmečio pradžioje čia buvo suręsta tvirta medinė pilaitė, kuri galėjo būti naudojama kovų su kryžiuočiais metu. Manoma, kad ant šio piliakalnio stovėjusi Karšuvos žemės Skronaitės pilis.

Kiukiškių piliakalnis

Matiškių piliakalnis - Tauragės rajone, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante.

Matiškių piliakalnis

Naujininkų piliakalnis - Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje.

Naujininkų piliakalnis

Nosaičių piliakalnis - Tauragės rajone, Skaudvilės miestelio teritorijoje.

Nosaičių piliakalnis

Pagramančio piliakalnis - Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje.

Pagramančio piliakalnis

Reksčių piliakalnis - dar vadinamas maskolkapiu, Tauragės rajone

Reksčių piliakalnis

Rekstukų piliakalnis - Tauragės rajone, Rekstukų kaime

Rekstukų piliakalnis

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono teritorijoje, pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos Aukštupių piliakalnis Batakių piliakalnis - Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų.

# data[].attributes.body
Urtė Baltrušaitytė IIm

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje.

Rekstukų piliaklanis .Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23936) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje.

https://www.wikipedia.org/

# data[].attributes.attachment_link.description
Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Rekstukų piliaklanis .Piliakalnio aikštelė ovali.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

miestelyje, dešiniajame Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio Akmenos krante.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.
Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23936) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.
Pìliakalnis ( pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių. Piliakalnį kaip gynybinį įrenginį sudaro du pagrindiniai elementai: pati įtvirtinta vieta bei jos įtvirtinimai. Įtvirtinta vieta - tai piliakalnio aikštelė - buvęs pilies ar kitokio įtvirtinimo kiemas. Manoma, kad piliakalnio pavadinimas kilęs ne nuo žodžio pilis, bet nuo veiksmažodžio pilti. Dažniausiai piliakalniai Lietuvoje yra natūraliai susiformavusios kalvos bei krantų iškyšuliai su žmogaus įrengtais gynybinės paskirties įtvirtinimais ( pylimais, sustatintais šlaitais, terasomis, grioviais). Dažnai šalia pilies būdavo gyvenvietė, kartais dar ir įtvirtintas priepilis.

Piliakalniai atsirado apie 1000 m. pr. m. e. - jie yra svarbiausias pagoniškos baltų kultūros palikimas. Kitose, netgi kaimyninėse etninėse grupėse ir tautose piliakalniai nebuvo paplitę, nes dažniausiai pakako gamtinių medžiagų mūrinėms pilims statyti. Piliakalnius galima skirstyti pagal etninį principą - kiekvienai baltų genčiai būdingi saviti piliakalnių bruožai.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. miestelyje, dešiniajame Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio Akmenos krante. Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
interaktyvus žemėlapis tema „Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai".

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.[1]

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 33000 m².

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Apylinkes 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. - Lietuvos istorijos institutas. Datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.[1]

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas.[1] Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m².

Gilandžių piliakalnis

# data[].attributes.attachment_link.description
interaktyvus žemėlapis tema „Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai". Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga.

https://www.youtube.com/watch?v=vFZ8y-rl9g4

https://www.youtube.com/watch?v=n75KLSjnx6w
Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.
https://www.youtube.com/watch?v=1YV6od6VqNM&t=26s

https://www.youtube.com/watch?v=Vt5Ur5Psp1E
Šaltiniai ir informacija buvo paimti iš: Vikipedija, YouTube.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga. https://www.youtube.com/watch?v=vFZ8y-rl9g4 https://www.youtube.com/watch?v=n75KLSjnx6w Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kalniškių piliakalnis

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Piliakalnis yra Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Prie Suvirkšties upelio yra Ivangėnų (Karšuvos) archeologijos paminklų kompleksas, kurį sudaro du piliakalniai, papėdės gyvenvietė ir kapinynas. Pagrindinis piliakalnis (Pilaitė) įrengtas Suvirkštės upelio kairiojo kranto slėnyje įsiterpiančioje atskiroje kalvoje. 100 m į pietryčius nuo piliakalnio, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis. Į šiaurės vakarus, abiejuose Suvirkštės krantuose, žemoje vietoje yra papėdės gyvenvietė.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais.

Įdomus faktas, jog tikima, kad kadaise ant šio piliakalnio galėjo stovėti Pilėnų pilis.

Skaudvilės rytiniame pakraštyje - Nosaičių piliakalnis. Piliakalnis, vad. Papiliakalniu, įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų, datuojamas I tūkst. Šlaitai statūs, 8 m aukščio, teritorija 2,1 ha.

Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Juškaičių piliakalnis

Juškaičių piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Piliakalnio papėdėse, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti. Piliakalnio ir papėdės gyvenvietės teritorija 3,3 ha. Piliakalnis ilgą laiką buvo ariamas, o 1932 m. žvyruojant Skaudvilės-Upynos kelią, buvo nukastas piliakalnio pylimas. 300 m į ŠR yra Pabambių kapinynas.

Gilandžių piliakalnis

Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį .

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Pastebimas kultūrinis sluoksnis. Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio dideliame plote randama lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi. 200 m šiauriau yra .

Kiukiškių piliakalnis

Gražuolis Kiukiškių piliakalnis, vadinamas Pilute, pūpso Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante. Paėjėjus per retą lapuočių mišką ant piliakalnio vedančiu takeliu, atsiveria jo didybė. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Aikštelę, kuri visa buvo apjuosta pylimu, nuplovė Įkojis. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Įtvirtinimai byloja, jog maždaug II tūkstantmečio pradžioje čia buvo suręsta tvirta medinė pilaitė, kuri galėjo būti naudojama kovoje su kryžiuočiais metu. Manoma, kad ant šio piliakalnio stovėjusi Karšuvos žemės Skronaitės pilis.

Dapkiškių piliakalnis

Dapkiškių piliakalnis su senovės gyvenviete vadinamas Pilaite, įrengtas smailiame aukštumos kyšulyje dešiniajame Jūros krante. Iš rytų, vakarų ir pietų piliakalnį juosia Daubos ir Jūros upių slėniai, iš šiaurės - aukštuma. Šiaurinė piliakalnio dalis atskirta nuo aukštumos iškastu grioviu ir 4,5-5 m aukščio pylimu, už kurio yra siaura, ilga, kiek lenkta trikampė aikštelė, maždaug 25-30 m ilgio. Į šiaurę nuo piliakalnio buvo įrengta gyvenvietė.

Aukštupių piliakalnis

Piliakalnis (dar vadintas Gaidvingiu) įrengtas Ežeruonos dešiniajame ir Aukštupio kairiajame krantuose, jų santakoje esančiame kyšulyje. Aikštelė trikampė, 87 metrų ilgio, 30 metrų pločio. Šlaitai statūs, 4-5 metrų aukščio. Piliakalnio vakarinę dalį suniokojo čia 1968 metais pastatyta sodyba. Likusi piliakalnio dalis apaugusi krūmais.

Pagramančio piliakalnis

Šis Pagramančio regioninio parko gamtos istorinis-archeologinis paminklas sutvarkytas ir paruoštas lankytojams 2014 metais. Piliakalnio šlaitai statūs, daugiau kaip 20 m. aukščio. Pagramančio piliakalnis dabar - pažintinio tako dalis. Nuo jo atsiveria ne tik nuostabūs saulėtekiai, bet ir Pagramančio miestelio peizažas, Pagramančio atodanga, regioninio parko pievos ir miškeliai, taip pat galima matyti Akmenos upę, Gramančios upelį. Ant piliakalnio įrengti takeliai, suoliukai, apžvalgos aikštelė bei laužavietė. Čia kasmet vyksta Joninių šventė.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija. iliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 - 1314 metais. Išlikęs padavimas apie piliakalnį teigia, kad buvusios pilies viršuje buvusi duobė, kurioje degdavo laužas, vadinamas gyvąja ugnimi.
Reksčių piliakalnis
Reksčių piliakalnis , dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniunijoje ,Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi, 40 x 22 m dydžio su kultūriniu sluoksniu. Piliakalnį iš pietvakarių juosia apie 2,5 m aukščio, 18 m pločio, 27 m ilgio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5 m aukščio, 4,5 m pločio pylimas. Rytiniame ir šiauriniame aikštelės kraštuose yra 2 m pločio, 0,2 m aukščio pakilimas - lyg čia buvęs pylimas. Šiaurrytinėje pusėje 10 x 4 m dydžio aukštumos smaigalys atkirstas 9 m pločio, 3,5 m gylio grioviu.

Naujininkų piliakalnis

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Legenda sako, kad pilies valdovas turėjęs puikią dukterį - Gilandą. Ne vienas jaunikaitis jai piršosi, bet Gilanda tekėti nenorėjusi. Pasklidus gandui apie jos grožį, panoręs Gilandą vesti net pilėnų priešų vadas. Tačiau ir jam buvo atsakyta. Įsižeidęs jis sumanė pasiimti nuotaką jėga. Artimieji Gilandą suskubo paslėpti, tačiau užpuolikai, ilgai kankinę, kvotę Gilandos tėvus, sudegino pilį. Iš sielvarto Gilanda šoko į ežerą ir nusiskandino. Kasmet Joninių naktį vanduo toje vietoje ima virti, banguoti ir šnypšti. Galiausiai vidurnaktį iškyla gražuolė geltonplaukė mergina - Gilanda. Laikydama rankoje baltą leliją, ji žengia į piliakalnį, kur jos jau laukia abu tėvai. Pasirodo, nelaimės valandą, kad išgelbėtų nuo kančių, geroji deivė Laima juos užbūrė, nugramzdino į kalną. Parauda visi, pasibučiuoja, ir Gilanda vėl dingsta ežere, o tėvai - kalne.
Gilandžių piliakalnio legenda
Spėjama, kad ant Batakių piliakalnio stovėjusi Žemaičių Aukaimio pilis. Aukaimio pilis buvusi pilis - slėptuvė. Pilį nustatyta tvarka saugojo apylinkės gyventojai. Pavojaus metu visi bėgdavo į ją.

Juškaičių piliakalnio vietoje buvo žemaičių kunigaikščio Juškos pilis. Kalnas buvo supiltas per tris dienas ir naktis. O jo papėdėje buvo užkasta dešimt kryžiuočių belaisvių su savo žirgais ir ginklais.

Senovės lietuvių vyriausias žynys buvo išpranašavęs, kad pilis ant kalnelio išliks ilgai. Tačiau jeigu gražiausia žemaičių mergina pabučiuos kryžiuočių riterį, viskas sugrius per vieną naktį. Pati mieliausia laikyta žemaičio Juškos duktė, kurios sužadėtinis kalėjo kryžiuočių kalėjimo belangėje.

Vieną kartą merginai beklaidžiojant pušynuose, ji sutiko, karį tvirtinusį, kad pabėgo iš vokiečių nelaisvės. Prašė parodyti, kaip patekti į Juškos pilies vidų. Žadėjo pasakyti, kaip išvaduoti jos mylimąjį. Reikalavo slapta pravesti per pilies sargybą. Naivi mergina net neįtarė, kad tai buvo kryžiuočių šnipas.

Vakare įsivedė pakeleivį ir paslėpė savo menėje. Išklausiusi šnipo melagingų žinių, ji apsidžiaugė ir netikėtai pabučiavo atvykėlį. Išvedė slaptu požemiu atgal į mišką.

Tačiau vidurnaktį pilyje jau šeimininkavo kryžiuočiai, įsmukę mažai kam žinomu slaptu tuneliu. Išžudė visus dvariškius ir kariuomenės įgulą, sugriovė ir sudegino visą žemaičio pilį. Tačiau didžiausių turtų rasti nepavyko.

Sučiupo gražiąją valdovo dukrą, o ji pasisiūlė parodyti tėvo turtus ir slėptuvę. Nuvedė dar sykį į požemius. Bet tai buvo tik jai vienai žinomi spąstai. Rūsio angą staiga užgriuvo didžiuliai akmenys, ir priešai kartu su mergina buvo palaidoti pilyje amžiams.
Legenda apie Juškaičių piliakalnį

# data[].attributes.attachment_link.description
Kalniškių piliakalnis Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio. Piliakalnis yra Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnijoje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Juškaičių piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Piliakalnio papėdėse, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnis dar vadinamas Pilė, Pilis. Apardytas, jo šiaurinę dalį nuplovė Akmena. Piliakalnį juosia slėnis. Šlaitai statūs, 8-10 m aukščio.

Kreivių piliakalnis, dar vadinamas Pile įrengtas Akmenos kairiajame krante, prie Skrodupio upelio žiočių. Tai didelė kalva, kurią supa pelkėtas slėnis. Įtvirtinimų ir kultūrinio sluoksnio nebuvo pastebėta, todėl sunku pasakyti kada ir kaip ilgai šiame piliakalnyje galėjo būti gyvenama.

Pagramančio miestelyje, lenkiamas srauniosios Akmenos, išdidžiai stūkso piliakalnis. Šis Pagramančio regioninio parko gamtos istorinis-archeologinis paminklas sutvarkytas ir paruoštas lankytojams 2014 metais. Piliakalnio šlaitai statūs, daugiau kaip 20 m. aukščio.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys.

Pietiniame Batakių miestelio pakraštyje. Ančios ir Ūkio (Batakės) upelių santakoje yra piliakalnis, vad. Pilute, Pilaite, Švedų kalnu. Už pylimo griovio, pietuose yra senovės gyvenvietė. Spėjama, kad ant Batakių piliakalnio stovėjusi Žemaičių Aukaimio pilis.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale.

Dapkiškių piliakalnis su senovės gyvenviete vadinamas Pilaite, įrengtas smailiame aukštumos kyšulyje dešiniajame Jūros krante. Iš rytų, vakarų ir pietų piliakalnį juosia Daubos ir Jūros upių slėniai, iš šiaurės - aukštuma.

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio.

Ant Nemuno kranto, prie sienos su Kaliningrado sritimi, pačiame Šakių rajono pakraštyje atsiveria penkių Sudargo piliakalnių kompleksas, menantis čia vykusias lietuvių kovas su kryžiuočiais.

Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi.

Mus supanti didingoji gamta sugeba sukelti didingų minčių ir poelgių. - J. V. Gėtė.

Šaltiniai:

https://lt.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Piliakalniai_Taurag%C4%97s_rajone

# data[].attributes.attachment_link.description
Juškaičių piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje. Piliakalnio papėdėse, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti. Piliakalnis dar vadinamas Pilė, Pilis. Apardytas, jo šiaurinę dalį nuplovė Akmena. Piliakalnį juosia slėnis. Šlaitai statūs, 8-10 m aukščio. Kreivių piliakalnis, dar vadinamas Pile įrengtas Akmenos kairiajame krante, prie Skrodupio upelio žiočių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tauragės rajono piliakalniai

Pìliakalnis ( pilies kalnas) - tai kalva , kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis , pilies kalnas.

Tauragės rajono savivaldybė

Dapkiškių piliakalnis

vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje.

Pagramančio piliakalnis

Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia . Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas.

Aukštupių piliakalnis

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

Batakių piliakalnis

Piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas.

Gilandžių piliakalnis

piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija , dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero .

Greižėnų piliakalnis

piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje.

Ivangėnų piliakalnis

Archeologinis paminklas kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo , Suvirlštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia .

Juškaičių piliakalnis

vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų.

Kalniškių piliakalnis

Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje.

Kiukiškių piliakalnis

Tauragės rajone, Gaurės sėniūnijoje , 2 km į pietryčius nuo Gaurės , Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Matiškių piliakalnis

Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje , Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Naujininkų piliakalnis

Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje.

Nosaičių piliakalnis

piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje , Skaudvilės seniūnijoje , Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų.

Reksčių piliakalnis

vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone , Mažonų seniūnijoje , Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis .

Rekstukų piliakalnis

piliakalnis Tauragės rajono savivaldybėje teritorijoje, Mažonų seniūnijoje , Reksukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio i pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos.

15 Tauragės rajono savialdybės piliakalnių
Informacija iš:
Pagramančio piliakalnis

# data[].attributes.attachment_link.description
Tauragės rajono piliakalniai Pìliakalnis ( pilies kalnas) - tai kalva , kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis , pilies kalnas. Tauragės rajono savivaldybė Dapkiškių piliakalnis vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi. Piliakalnį Gilandžių piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija. 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6481e70a4d1a1e001108b41d/interactive-image-virtualus-kelioniu-gidas-taurages-rajono-piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Aukštupių piliakalnis piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai
Lauksargių seniūnijoje esantys piliakalniai
1. Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

2. Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai- Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.
Skaudvilės seniūnijoje esantys piliakalniai
1. Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos

2. Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

3. Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.
Mažonų seniūnijoje esantys piliakalniai
1. Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

2. Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

3. Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.
Pagramančio miestelyje esantys piliakalniai
1. Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

2. Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Lauksargių seniūnijoje esantys piliakalniai 1. Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos . Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Į pietus nuo Batakių piliakalnio yra senovinės gyvenvietės žymių (liekanų).

Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Piliakalnio šlaitai statūs, 4-5 metrų aukščio.

Gilandžių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Kalniškių piliakalnis (Pilaitė) - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis, esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 - 1314 metais. Išlikęs padavimas apie piliakalnį teigia, kad buvusios pilies viršuje buvusi duobė, kurioje degdavo laužas, vadinamas gyvąja ugnimi.

Naujininkų piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos.

Skaudvilės rytiniame pakraštyje - Nosaičių piliakalnis. Piliakalnis, vadinamas Papiliakalniu, įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų, datuojamas I tūkst. Tai skaudviliškių lankoma vieta, čia švenčiamos Joninės

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos . Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Į pietus nuo Batakių piliakalnio yra senovinės gyvenvietės žymių (liekanų). Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Greižėnų piliakalnis Oplankio, Kalėnų piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniunijoje.

Kitaip žinomas kaip Gaidvingis

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

Batakių piliakalnis arba Pilutė, Švedų kalnas yra Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prieBatakių miestelio

Kitaip vadinamas Pilaite piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija

Gilandžių piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo.

Lauksargių seniūnija , dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero .

Ivangėnų piliakalnis yra archeologijos paminklų kompleksas, Tauragės seniūnijos savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo.

Vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnio

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje

Tauragės rajone , Mažonų seniūnijoje , Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Nosaičių piliakalnis yra Tauragės rajono savivaldybėje , Skaudvilės seniūnijoje , Skaudvilės miesto teritorijoje.

Pagramančio Piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje

Kitaip vadinamas Maskolkapiu

Tauragės rajono savivaldybės kaime, kairiajame Jūros upės krante.

Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis

Piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnija , Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros

# data[].attributes.attachment_link.description
Greižėnų piliakalnis Oplankio, Kalėnų piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniunijoje. Kitaip žinomas kaip Gaidvingis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos.

Istorija

Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m.[3] 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7 d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1395 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija.
Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje
Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Kalniškių piliakalnis -Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys)

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje , 2 km į pietryčius nuo Gaurės , Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. ,

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis T auragės rajono savivaldybėja teritorijoje, Mažonų seniūnijoje , Rekstukų kaime.

Pìliakalnis (pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Istorija Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m.[3] 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tauragės rajono piliakalniai" Matiškių piliakalnis Apie piliakalnį Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Kur jį rasti? Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai introduction here Aukštupių piliakalnis Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Gilandžių piliakalnis Gilandžių piliakalnis - piliakalnis su gyvenviete Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
3 4 7 6 5 8 9 10 11 12 13 14 15
Pìliakalnis (pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių. Piliakalnį kaip gynybinį įrenginį sudaro du pagrindiniai elementai: pati įtvirtinta vieta bei jos įtvirtinimai. Įtvirtinta vieta - tai piliakalnio aikštelė - buvęs pilies ar kitokio įtvirtinimo kiemas.
Batakių piliakalnis
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. 8-9 m aukščio, 40 x 22 m pločio.

1.Batakių piliakalnis

2.Dapkiškių piliakalnis

3.Gilandžių piliakalnis

4.Greižėnų piliakalnis

5.Ivangėnų piliakalniai

6.Juškaičių piliakalnis

7.Kalniškių piliakalnis

8.Kiukiškių piliakalnis

9.Matiškių piliakalnis

10.Naujininkų piliakalnis

11.Nosaičių piliakalnis

12.Pagramančio piliakalnis

13.Reksčių piliakalnis

14.Rekstukų piliakalnis

15.Aukštupių piliakalnis
Dapkiškių piliakalnis
Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija.

Aukštis 25 metrai, Plotas 23x8
Gilandžių piliakalnis
Gilandžių piliakalnis, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Aukštis 12 metrų.
Greižėnų piliakalnis
Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Aukštis 25 metrai, Plotas 30 x 27 m.
Ivangėnų piliakalniai Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo.
Aukštis: 1. 6-7 m 2. 10 m Plotas: 1.33x43 2. 27x20.
Juškaičių piliakalnis
Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų. Aukštis10 m, Plotas 24 x 20.
Kalniškių piliakalnis
Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis, esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, Tauragės savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime. Aukštis 10-12 m.
Kiukiškių piliakalnis
Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Aukštis 9 m, Plotas 29 x 19.
Matiškių piliakalnis
Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Aukštis 12 metrų.
Naujininkų piliakalnis
Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Aukštis 20 metrų.
Nosaičių piliakalnis
Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Aukštis 8 m

, Plotas 70 x 50.
Pagramančio piliakalnis
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Aukštis 20 m, Plotas 75 x 40.
Reksčių piliakalnis
Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Plotas 22 x 10.
Rekstukų piliakalnis
Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros. Plotas20 x 9/2.
Aukštupių piliakalnis
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Aukštis 4-5 m, Plotas 87×30.

# data[].attributes.attachment_link.description
3 4 7 6 5 8 9 10 11 12 13 14 15 Pìliakalnis (pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tauragė

Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

Reksčių piliakalnis ( Maskolkapis) yra Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Aukštupių piliakalnis yra įsikūręs dešiniajame ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. A ikštelė pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio.

Aukštupių piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante. Šlaitai 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas.

Greižėnų piliakalnis įrengtas dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio.

Dapkiškių Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas.

Dapkiškių Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas.
Rekstukų piliakalnis piliakalnis yra Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija. Piliakalnio aikštelė ovali. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas.
Kiukiškių piliakalnis - Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Batakių piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi, 40 x 22 m dydžio su kultūriniu sluoksniu. Piliakalnį iš pietvakarių juosia apie 2,5 m aukščio, 18 m pločio, 27 m ilgio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis vadinamas Papiliakalniu, įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų, datuojamas I tūkst. Šlaitai statūs, 8 m aukščio, teritorija 2,1 ha. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Ivangėnų piliakalniai - tai archeologijos paminklų kompleksas Skaudvilės seniūnijoje, Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su upe Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas. Pirmame piliakalnyje yra 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Antrasis piliakalnis yra a pie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje .
Kalniškių piliakalnis (Biržės kalnas). Piliakalnį iš pietryčių ir šiaurės juosia Ventos slėnis ir daubos. Šlaitai statūs, 11 m aukščio. Aikštelė ovali, 23x19 m dydžio. Jos vakarinį kraštą juosia 4 m aukščio, 24 m pločio pylimas, už kurio yra 40 m ilgio, 7 m pločio ir 3 m gylio griovys. Aikštelės rytiniame pakraštyje yra 1,5 m aukščio, 11 m pločio pylimas, aikštelės šiaurinio krašto pylimas suardytas.
Juškaičių piliakalnis (Pilutės kalnas). Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje. Į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija . Pasiekiamas keliu Skaudvilė - Upyna, Juškaičiuose.

Pagramančio piliakalnis yra Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia.Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Pagramančio miestelyje dešiniajame Akmenos upės krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos.

Matiškių piliakalnis yra Mažonų seniūnijoje, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Piliakalnio aikštelė trikampė, ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tauragė Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Reksčių piliakalnis ( Maskolkapis) yra Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tauragės rajono piliakalniai
Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 - 1314 metais. Išlikęs padavimas apie piliakalnį teigia, kad buvusios pilies viršuje buvusi duobė, kurioje degdavo laužas, vadinamas gyvąja ugnimi.

Dapkiškių piliakalnis su senovės gyvenviete vadinamas Pilaite, įrengtas smailiame aukštumos kyšulyje dešiniajame Jūros krante. Iš rytų, vakarų ir pietų piliakalnį juosia Daubos ir Jūros upių slėniai, iš šiaurės - aukštuma. Šiaurinė piliakalnio dalis atskirta nuo aukštumos iškastu grioviu ir 4,5-5 m aukščio pylimu, už kurio yra siaura, ilga, kiek lenkta trikampė aikštelė, maždaug 25-30 m ilgio. Į šiaurę nuo piliakalnio buvo įrengta gyvenvietė.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Prie Suvirkšties upelio yra Ivangėnų (Karšuvos) archeologijos paminklų kompleksas, kurį sudaro du piliakalniai, papėdės gyvenvietė ir kapinynas. Pagrindinis piliakalnis (Pilaitė) įrengtas Suvirkštės upelio kairiojo kranto slėnyje įsiterpiančioje atskiroje kalvoje. 100 m į pietryčius nuo piliakalnio, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis. Į šiaurės vakarus, abiejuose Suvirkštės krantuose, žemoje vietoje yra papėdės gyvenvietė.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė , - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Tauragės rajono savivaldybės kaimo, . Pasiekiamas iš kelio - Lauksargių seniūnijoje , ties laukų pietrytiniu kraštu, slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus. Vilkyškiai

Pietiniame Batakių miestelio pakraštyje. Ančios ir Ūkio (Batakės) upelių santakoje yra piliakalnis, vad. Pilute, Pilaite, Švedų kalnu. Už pylimo griovio, pietuose yra senovės gyvenvietė. Spėjama, kad ant Batakių piliakalnio stovėjusi Žemaičių Aukaimio pilis. Aukaimio pilis buvusi pilis - slėptuvė. Pilį nustatyta tvarka saugojo apylinkės gyventojai. Pavojaus metu visi bėgdavo į ją. Aukaimis buvo svarbi pilis , ginanti Karšuvos žemę, įėjusi į Žemaičių gynybinį pilių žiedą. 1345 m. ties Aukaimiu kryžiuočiai sumušė Lietuvos didįjį kunigaikštį Algirdą, Įvedus Lietuvoje krikščionybę, 1387 m. paskutinis lietuvių Krivių Krivaitis (pagoniško tikėjimo kunigas), vardu Gintautas, sau paskutinę gyvenamąją vietą pasirinko Aukaimį.

- piliakalnis Turagės rajono teritorijoje, kaime, , dešiniajame ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu - Žygaičių seniūnija Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Skaudvilės rytiniame pakraštyje - Nosaičių piliakalnis. Piliakalnis, vadinamas Papiliakalniu, įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų, datuojamas I tūkst. Šlaitai statūs, 8 m aukščio, teritorija 2,1 ha.

Pagramančio miestelyje, lenkiamas srauniosios Akmenos, išdidžiai stūkso piliakalnis. Šis Pagramančio regioninio parko gamtos istorinis-archeologinis paminklas sutvarkytas ir paruoštas lankytojams 2014 metais. Piliakalnio šlaitai statūs, daugiau kaip 20 m. aukščio. Nors šis piliakalnis ligi šiol plačiau nėra tyrinėtas, tačiau spėjama, jog jis buvo apgyvendintas I tūkstantmetyje - II tūkstantmečio pradžioje. Pagramančio piliakalnis dabar - pažintinio tako dalis. Nuo jo atsiveria ne tik nuostabūs saulėtekiai, bet ir Pagramančio miestelio peizažas, Pagramančio atodanga, regioninio parko pievos ir miškeliai, taip pat galima matyti Akmenos upę, Gramančios upelį. Ant piliakalnio įrengti takeliai, suoliukai, apžvalgos aikštelė bei laužavietė. Čia kasmet vyksta Joninių šventė, į kurią suvažiuoja svečiai iš aplinkinių miestų ir kaimų.

Rekstukų piliakalnis, vadinamas Kaukurine, su priešpiliu įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros upės kairiajame krante ir jos santakoje su Kroklio upeliu. Piliakalnio aikštelė trikampė, 18 m ilgio, žemėjanti šiaurės rytuose, ir 10 m pločio. Šlaitai statūs, 20-25 m aukščio, pietvakarinis nuslinkęs į Jūros upę. Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais. Piliakalnio prieigose nedidelis priešpilis, nuo aukštumos atskirtas gynybiniu grioviu. Datuojamas I tūkst. pabaiga-II tūkst. pradžia.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tauragės rajono piliakalniai Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6480502ecb1f270019097b2f/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

https://www.pamatyklietuvoje.lt/details/batakiu-piliakalnis/2992

Aukštupių piliakalnis. Piliakalnis (dar vadintas Gaidvingiu) įrengtas Ežeruonos dešiniajame ir Aukštupio kairiajame krantuose, jų santakoje esančiame kyšulyje. Aikštelė trikampė, 87 metrų ilgio, 30 metrų pločio. Šlaitai statūs, 4-5 metrų aukščio. Datuojamas I tūkstantmečiu. Piliakalnio vakarinę dalį suniokojo čia 1968 metais pastatyta sodyba. Likusi piliakalnio dalis apaugusi krūmais.

https://www.pamatyklietuvoje.lt/details/dapkiskiu-piliakalnis/773

piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Aikštelė trikampė, orientuota V-R kryptimi, 47 m ilgio, 17 m pločio PV gale. Čia jos krašte supiltas 3,5 m aukščio, 19 m pločio pylimas, kurio išorinis 7 m aukščio šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 12 m aukščio.

Aikštelės Š pusė nuplauta upelio. Piliakalnis apaugęs lapuočiais.

Žinomas ir Oplankio vardu.

Į P nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė.

Piliakalnis datuojamas II tūkst. pradžia.

Pasiekiamas iš Greižėnų-Vilkyšių kelio, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę (V) ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę (P), už 100 m (yra kitapus Uplankio kanalo).

https://lt.wikipedia.org/wiki/Grei%C5%BE%C4%97n%C5%B3_piliakalnis

https://www.vle.lt/straipsnis/ivangenu-piliakalniai/

https://kapamatyti.lt/listings/juskaiciu-piliakalnis/
Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis, esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime.
Kiukiškių piliakalnis stūkso Kiukiškiuose, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis rytinėje pusėje.

Matiškių piliakalnis. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Naujininkų piliakalnis - Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Skaudvilės rytiniame pakraštyje - Nosaičių piliakalnis. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų, datuojamas I tūkst. Šlaitai statūs, 8 m aukščio, teritorija 2,1 ha. Tai skaudviliškių lankoma vieta, čia švenčiamos Joninės.

https://www.youtube.com/watch?v=Vt5Ur5Psp1E

Retsukų piliakalnis - piliakalnis Reksutų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Krioklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Reksčių piliakalnis , dar vadinamas Maskolkapiu yra , , Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai https://www.pamatyklietuvoje.lt/details/batakiu-piliakalnis/2992 Aukštupių piliakalnis. Piliakalnis (dar vadintas Gaidvingiu) įrengtas Ežeruonos dešiniajame ir Aukštupio kairiajame krantuose, jų santakoje esančiame kyšulyje. Aikštelė trikampė, 87 metrų ilgio, 30 metrų pločio. Šlaitai statūs, 4-5 metrų aukščio. Datuojamas I tūkstantmečiu. Piliakalnio vakarinę dalį suniokojo čia 1968 metais pastatyta sodyba.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Dapkiškių piliakalnis - piliakalnis esantis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo. Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Batakių piliakalnis - piliakalnis, esantis netoli Batakių miestelio, upelių Ančios ir Ūkio santakos. Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m.[3] 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7 d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1395 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta.

Ivangėnų piliakalniai - piliakalniai, esantys netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Piliakalnių kompleksas datuojamas I tūkstantmečio viduriu - XIV a. Abiejų piliakalnių tarpusavio išsidėstymas, nesant archeologinių tyrinėjimų, neleidžia tvirtai nustatyti, ar antrasis piliakalnis labiau nutolęs pirmojo priešpilis, ar chronologiškai atskiras piliakalnis. Anksčiau buvo manoma, kad pirmasis piliakalnis yra tik kalva be įtvirtinimų, be kultūrinio sluoksnio.

Gilandžių piliakalnis - piliakalnis, esantis 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Greižėnų piliakalnis - piliakalnis, esantis 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1990-1992 m. Joje rasta laužaviečių, molinis verpstukas, gyvulių kaulų, grublėtos ir lygios keramikos, akmeninis galąstuvas.

Juškaičių piliakalnis - piliakalnis, esantis Juškaičių kaime, trys kilometrai į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnijoje. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Kalniškių piliakalnis - piliakalnis, esantis esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnijoje. Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Kiukiškių piliakalnis - piliakalnis, esantis Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi.

Matiškių piliakalnis - piliakalnis, esantis Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Naujininkų piliakalnis - piliakalnis, esantis Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

- piliakalnis, esantis Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis - piliakalnis, esantis Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas, bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius.

Reksčių piliakalnis - piliakalnis, esantis Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis, esantis Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės.

https://youtu.be/9WbjswIHUMw?t=3

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos. Dapkiškių piliakalnis - piliakalnis esantis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi, 40 x 22 m dydžio su kultūriniu sluoksniu. Piliakalnį iš pietvakarių juosia apie 2,5 m aukščio, 18 m pločio, 27 m ilgio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5 m aukščio, 4,5 m pločio pylimas. Rytiniame ir šiauriniame aikštelės kraštuose yra 2 m pločio, 0,2 m aukščio pakilimas - lyg čia buvęs pylimas. Šiaurrytinėje pusėje 10x4 m dydžio aukštumos smaigalys atkirstas 9 m pločio, 3,5 m gylio grioviu.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Piliakalnis (Gaidvingis) įrengtas Ežeruonos dešiniajame ir Aukštupio kairiajame krantuose, jų santakoje esančiame kyšulyje. P iliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio.

Piliakalnis (Švedų Kalnas) įrengtas aukštumos kyšulyje, Ančios kairiajame ir Ūkio dešiniajame krantuose, jų santakoje. Aikštelė trikampė, pailga, 41 m ilgio, 22 m pločio. Jos pietiniame krašte supiltas 2,5 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5 m aukščio, 4,5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Duobės kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio.

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui.

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Įkojo dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Akmenos kairiajame, Gramančio dešiniajame krantuose, ties jų santaka. Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

Tauragės rajone , Mažonų seniūnijoje , Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Rekstukų piliakalnis, vadinamas Kaukurine, su priešpiliu įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros upės kairiajame krante ir jos santakoje su Kroklio upeliu. Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Piliakalniai_Taurag%C4%97s_rajone

https://www.piliakalniai.lt/objektai/610?page=2

https://alkas.lt/2013/05/08/v-almonaitis-rekstuku-piliakalnis-dar-viena-juros-gynybines-sistemos-grandis/

# data[].attributes.attachment_link.description
Piliakalnis (Gaidvingis) įrengtas Ežeruonos dešiniajame ir Aukštupio kairiajame krantuose, jų santakoje esančiame kyšulyje. P iliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis (Švedų Kalnas) įrengtas aukštumos kyšulyje, Ančios kairiajame ir Ūkio dešiniajame krantuose, jų santakoje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia . Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. Koordinatės: 55°22′07″ š. pl. 22°14′07″ r. ilg.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

Pìliakalnis ( pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

Batakių piliakalni s su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Pìliakalnis ( pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė piliakalnis teritorijoje, kaime, Tauragės rajono savivaldybės . Pasiekiamas iš kelio - pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m. Skaudvilės seniūnija

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Apylinkes 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. - Lietuvos istorijos institutas. Datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-15 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 30000 m².

Antrasis piliakalnis apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis . Jo aikštelė trapecinė, pailga rytų - vakarų kryptimi, 27 m ilgio, 17 m pločio rytuose, 20 m pločio vakariniame gale. Jos rytinėje pusėje supiltas 3 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 15 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 10 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, šoniniai šlaitai - erozijos, pylimo viršuje iškasta duobė. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais ir krūmais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 16000 m².

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 33000 m².

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Batakių piliakalnis arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi, 40 x 22 m dydžio su kultūriniu sluoksniu. Piliakalnį iš pietvakarių juosia apie 2,5 m aukščio, 18 m pločio, 27 m ilgio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5 m aukščio, 4,5 m pločio pylimas. Rytiniame ir šiauriniame aikštelės kraštuose yra 2 m pločio, 0,2 m aukščio pakilimas - lyg čia buvęs pylimas. Šiaurrytinėje pusėje 10x4 m dydžio aukštumos smaigalys atkirstas 9 m pločio, 3,5 m gylio grioviu.

Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos . Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių.

Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas( Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Keserauskienės prosenelis Mejeris ant Gramančios upelio buvo pastatęs vandens malūną, todėl ši slėnio dalis dabar vadinama „Melnyčia".

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Gilandžių piliakalnis - Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23936) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m².

Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 51000 m².

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr. 612. Paminklo teritorijos plotas 25000 m².

Į šiaurę nuo piliakalnio 0,8 ha plote yra papėdės senovės gyvenvietė, kurioje rasta geležies šlako.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Vietiniai gyventojai nuo seno kalvą vadina Kaukurine arba trumpiau - Kaukure. 2008 m. piliakalnį surado doc. Vytenis Almonaitis. Datuojamas I tūkstantmečio pabaiga - II tūkstantmečio pradžia.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

https://youtu.be/unAZxAJxoaA

https://youtu.be/FoCfmym1Tg0

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė piliakalnis teritorijoje, kaime, Tauragės rajono savivaldybės . Pasiekiamas iš kelio - pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos. Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai. Istorikai mano, kad ant piliakalnio stovėjo Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas Aukaimio pilis, ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes. Padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, o padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - Piliakalnis Tauragės savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnijoje, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

, vadinamas Dapkiškių piliakalnis Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas Tauragės plentu - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio. 1998-05-19 Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė jį paskelbti kultūros paminklu.

, Gilandžių piliakalnis su gyvenviete Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs. Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. 1998-05-19 Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė paskelbti jį kultūros paminklu.

, Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Piliakalnio Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.1998-05-19 Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė paskelbti jį kultūros paminklu. Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1990-1992 m. Joje rasta laužaviečių, molinis verpstukas, gyvulių kaulų, grublėtos ir lygios keramikos, akmeninis galąstuvas. Už 200 m į šiaurę nuo piliakalnio, šalia papėdės gyvenvietės yra V-VI a. kapinynas.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys.

Antrojo piliakalnio aikštelė trapecinė, pailga rytų - vakarų kryptimi Piliakalnis apardytas arimų, šoniniai šlaitai - erozijos, pylimo viršuje iškasta duobė. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais ir krūmais. 1998-05-19 Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė paskelbti abu piliakalnius kultūros paminklais. Į šiaurės vakarus - rytus nuo piliakalnių, abiejuose Suvirkšties krantuose, žemoje vietoje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Šalia yra Karšuvos kaimas, todėl manoma, šiame piliakalnyje stovėjusi Karšuvos pilis.

, vadinamas Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. 1998-05-19 Lietuvos Respublikos Vyriausybė nutarė paskelbti jį kultūros paminklu. Piliakalnio papėdėse, 1,5 ha plote yra papėdės gyvenvietė. 300 m į šiaurės rytus yra Pabambių kapinynas.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje. Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje.

Matiškių piliakalnis yra Tauragėsrajone, Mažonų seniūnijioje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 - 1314 m.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. 1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas, bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Apie piliakalnį išlikę pasakojimai, jog ant jo buvo deginamos raganos, laumės, naktimis prie piliakalnio matydavę kniaukiantį juodą katiną - tad žmonės vengdavo naktimis eiti prie piliakalnio.

, dar vadinamas Reksčių piliakalnis Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijioje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos. Vietiniai gyventojai nuo seno kalvą vadina Kaukurine arba trumpiau - Kaukure. 2008 m. piliakalnį surado doc. Vytenis Almonaitis.

https://lt.wikipedia.org/wiki/Kategorija:Piliakalniai_Taurag%C4%97s_rajone

https://lt.wikipedia.org/wiki/Auk%C5%A1tupi%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Bataki%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Dapki%C5%A1ki%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Giland%C5%BEi%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Grei%C5%BE%C4%97n%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Ivang%C4%97n%C5%B3_piliakalniai

https://lt.wikipedia.org/wiki/Ju%C5%A1kai%C4%8Di%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Kalni%C5%A1ki%C5%B3_piliakalnis_(Taurag%C4%97)

https://lt.wikipedia.org/wiki/Kiuki%C5%A1ki%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Mati%C5%A1ki%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Naujinink%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Nosai%C4%8Di%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Pagraman%C4%8Dio_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Reks%C4%8Di%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Rekstuk%C5%B3_piliakalnis

https://lt.wikipedia.org/wiki/Piliakalnis

( Pìliakalnis pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių. Piliakalnį kaip gynybinį įrenginį sudaro du pagrindiniai elementai: pati įtvirtinta vieta bei jos įtvirtinimai. Įtvirtinta vieta - tai piliakalnio aikštelė - buvęs pilies ar kitokio įtvirtinimo kiemas.Manoma, kad piliakalnio pavadinimas kilęs ne nuo žodžio pilis, bet nuo veiksmažodžio pilti. Dažniausiai piliakalniaiLietuvoje yra natūraliai susiformavusios kalvos bei krantų iškyšuliai su žmogaus įrengtais gynybinės paskirties įtvirtinimais. Dažnai šalia pilies būdavo gyvenvietė, kartais dar ir įtvirtintas priepilis.

Piliakalniai atsirado apie 1000 m. pr. m. e. - jie yra svarbiausias pagoniškos baltų kultūros palikimas. Kitose, netgi kaimyninėse etninėse grupėse ir tautose piliakalniai nebuvo paplitę, nes dažniausiai pakako gamtinių medžiagų mūrinėms pilims statyti. Piliakalnius galima skirstyti pagal etninį principą - kiekvienai baltų genčiai būdingi saviti piliakalnių bruožai.

https://youtu.be/Klvc4VDYf9k

https://youtu.be/mNvMCt1CNQA

https://youtu.be/J_2tspxGTOU

# data[].attributes.attachment_link.title
Aistė Altaravičiūtė IIf Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos. Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai.

# data[].attributes.body
„Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai“

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

yra Pagramančio piliakalnis Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių.

Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas( Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Keserauskienės prosenelis Mejeris ant Gramančios upelio buvo pastatęs vandens malūną, todėl ši slėnio dalis dabar vadinama „Melnyčia".

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Vietiniai gyventojai nuo seno kalvą vadina Kaukurine arba trumpiau - Kaukure. 2008 m. piliakalnį surado doc. Vytenis Almonaitis. Datuojamas I tūkstantmečio pabaiga - II tūkstantmečio pradžia.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Apylinkes 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. - Lietuvos istorijos institutas. Datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.

ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - Juškaičių piliakalnis piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė- Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 33000 m².

G reižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai- Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Gyvenvietė

Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1990- 1992 m. Joje rasta laužaviečių, molinis verpstukas, gyvulių kaulų, grublėtos ir lygios keramikos, akmeninis galąstuvas. Už 200 m į šiaurę nuo piliakalnio, šalia papėdės gyvenvietės yra V-VI a. kapinynas, tyrinėtas 1897- 1898 ir 1990 m.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23936) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Piliakalnis

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m².

Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23946) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Piliakalnis

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr. 612. Paminklo teritorijos plotas 25000 m².

Į šiaurę nuo piliakalnio 0,8 ha plote yra papėdės senovės gyvenvietė, kurioje rasta geležies šlako.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Tyrimai

Piliakalnį 1899 m. aprašė Fiodoras Pokrovskis, 1928 m. žvalgė Petras Tarasenka. Piliakalnio žvalgomuosius archeologinius tyrimus 1961 m. atliko Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia - XIV a.

Istorija

Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m. 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7 d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1395 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai- Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Piliakalnis

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Gyvenvietė

Į šiaurės vakarus - rytus nuo piliakalnių, abiejuose Suvirkšties krantuose, žemoje vietoje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė . 520 m į pietvakarius yra IV a. - VII a. Vėluikių kapinynas, tyrinėtas 2006 m. rugsėjo mėn.

Šalia yra Karšuvos kaimas, todėl manoma, šiame piliakalnyje stovėjusi Karšuvos pilis (Karszovini), minima 1385 m. Piliakalnis tikriausiai buvo Karšuvos valsčiaus centras. Gintautas Zabiela ir Vykintas Vaitkevičius siūlo Ivangėnus tapatinti su Pilėnais. Vygandas Marburgietis rašė, kad 1336 m. vasario 25 d. sunaikinta Pilėnų pilis, stovėjusi Troppen žemėje, žuvo Žemaitijos kunigaikštis Margiris (Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino brolis) ir visa pilies įgula. Troppen žemė minima 1363 m. ir 1390 m. kryžiuočių žygių į Žemaitiją pranešimuose. Lietuvių rašytiniuose šaltiniuose Trapėnų žemė pirmą kartą paminėta 1575 m., tuomet ten jau buvo Trepų dvaras ir palivarkas. Jei Pilėnų pilis stovėjo Trapėnų - Trepų žemėje, tai legendinės pilies piliakalnio galbūt reikėtų ieškoti kažkur netoli dabartinio Trepų kaimo, kuris yra už trijų kilometrų nuo Skaudvilės į šiaurės vakarus, o trys kilometrai nuo Skaudvilės į vakarus dunkso senoji Karšuvos žemės sostinė - Ivangėnų-Karšuvos piliakalniai.

tai Pìliakalnis ( pilies kalnas) - kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.description
Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybėje teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai.

Istorikai Romas Batūra , Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimo pilis, minima nuo 1285 m. iki 1285m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnja . Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Dapkiškių piliakalnis , vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19 .

Į šiaurę nuo piliakalnio 0,8 ha plote yra papėdės senovės gyvenvietė, kurioje rasta geležies šlako.

, Gilandžių piliakalnis su gyvenviete Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo,Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19

Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė , Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje . Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai , ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga, šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Ivangėnų piliakalniai - archealogijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-15 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Antrasis piliakalnis Apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis, koordinatės. Jo aikštelė trapecinė, pailga rytų - vakarų kryptimi, 27 m ilgio, 17 m pločio rytuose, 20 m pločio vakariniame gale. Jos rytinėje pusėje supiltas 3 m aukščio, 18 m pločio pylimas, kurio išorinis 4,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 15 m pločio, 1,5 m gylio griovį. Šlaitai statūs, 10 m aukščio.

Piliakalnis apardytas arimų, šoniniai šlaitai - erozijos, pylimo viršuje iškasta duobė. Jis apaugęs tankiais lapuočiais medžiais ir krūmais. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

, vadinamas Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys kilometrai į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai-Skaudvilė. pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio.

Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Apylinkes 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. - Lietuvos istorijos institutas. Datuojamas I tūkstantmečiu - II tūkstantmečio pradžia.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių.

Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas(Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Keserauskienės prosenelis Mejeris ant Gramančios upelio buvo pastatęs vandens malūną, todėl ši slėnio dalis dabar vadinama „Melnyčia".
Padavimai ir pasakojimai
Apie piliakalnį išlikę pasakojimai, jog ant jo buvo deginamos raganos, laumės, naktimis prie piliakalnio matydavę kniaukiantį juodą katiną - tad žmonės vengdavo naktimis eiti prie piliakalnio. Pirmojo pasaulinio karo metais vokiečiai ant piliakalnio norėjo palaidoti 7 žuvusius karius, Žmonių prašymu, kariai buvo palaidoti bažnyčios šventoriuje, buvusiose kapinėse.

Apie piliakalnį išlikęs ir padavimas: gyvenęs bajoras Pagramantis. Jis turėjęs gražuolę dukrą Gramančią, kuriai pirštis atvažiuodavo įvairių jaunikių. Bajoras nesutikdavęs atiduoti dukros, nes nenorėjo su ja skirtis. Netoli Pagramančio gyveno du ištikimi draugai, turtingi, jauni bajorai Songaila ir Ringaila. Abu bajorai drauge išsiruošė pasipiršti gražuolei Gramančiai, kuriai patiko abu jaunikiai, tad ji nusprendė:

- Aš tekėsiu už to, kuris geriau dirbs ir supils piliakalnį tokį, kad jis saugotų mano tėvo Pagramančio dvarą.

Gramančia išsigando, kad duoto pažado negalės ištesėti, nes jaunikių supiltas piliakalnis buvo lygus lyg siena. Mergina kreipėsi į burtininkę, kad ši patartų ką daryti. Burtininkė davė merginai stebuklingo gėrimo sakydama:

- Šitą gėrimą išgėrusi pavirsi upeliu.

Gramančia nuėjusi į laukus ir išgėrusi gėrimą. Išgėrusi ji išnyko, o iš žemės ėmė veržtis vandens versmė, kurios vandenys bėgo link Akmenos upelio. Žmonės atsiradusį upelį pavadino Gramančios vardu.

Reksčių piliakalnis , dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Vietiniai gyventojai nuo seno kalvą vadina Kaukurine arba trumpiau - Kaukure. 2008 m. piliakalnį surado doc. Vytenis Almonaitis. Datuojamas I tūkstantmečio pabaiga - II tūkstantmečio pradžia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybėje teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Istorija - Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m. 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m. kovo 7 d., padedant kitam išdavikui, ji vėl užimta ir sudeginta. Po to pilis buvo atstatyta dar kartą, nes 1328 m. sudegintas jos papilys, 1329 m. vasarį - pati pilis. Vėliau, iki 1395 m. minimas tik pilies laukas, tad pati pilis, matyt, daugiau nebebuvo atstatyta.
Daugiau apie piliakalnį -
Piliakalnį sudaro tarp upių įsiterpusios aukštumos kampas. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi, 40 x 22 m dydžio su kultūriniu sluoksniu. Piliakalnį iš pietvakarių juosia apie 2,5 m aukščio, 18 m pločio, 27 m ilgio pylimas, kurio išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į tiesų 27 m ilgio, 10 m pločio, 2,5 m gylio griovį. Už griovio supiltas antras 0,5 m aukščio, 4,5 m pločio pylimas. Rytiniame ir šiauriniame aikštelės kraštuose yra 2 m pločio, 0,2 m aukščio pakilimas - lyg čia buvęs pylimas. Šiaurrytinėje pusėje 10x4 m dydžio aukštumos smaigalys atkirstas 9 m pločio, 3,5 m gylio grioviu. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos (stabilizuoti 1994 m.). Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Apie piliakalnį - Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Kaip jį rasti? Piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Apie piliakalnį - Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje. Piliakalnio aikštelė trikampė, išsidėsčiusi šiaurės - pietų kryptimi, 23 m ilgio ir 8 m pločio šiauriniame gale, kuriame supiltas 5 m aukščio, 34 m pločio pylimas, kurio išorinis 4 m aukščio šlaitas leidžiasi į 18 metrų pločio ir pusantro metro gylio griovį. Pylimas nupjauto kūgio formos - 7 x 8 m dydžio. Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas. Tuo metu aikštelė dar buvo 50x52 m dydžio. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr. 612. Paminklo teritorijos plotas 25000 m².

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Apie piliakalnį - Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio gynybinį griovį. Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas.Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m². Į pietus nuo piliakalnio, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė. Į šiaurę 200 m. nuo piliakalnio Greižėnų senkapis.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Apie piliakalnį - Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Pakraščiuose ji apjuosta 0,3 - 5,5 m aukščio ir 6 - 33 m pločio pylimu (aukščiausias šiaurės vakariniame krašte), jo išorinis šiaurės vakarinis 7,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2 m gylio griovį, už kurio supiltas ir antras - 6 m pločio, 0,3 m aukščio pylimas. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais. Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Apie piliakalnį - Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-15 m aukščio. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurės rytų, vakarinis ir šiaurės vakarų aikštelės kraštai nuslinkę, šiauriniame šlaite erozija tebevyksta. Piliakalnis apaugęs praretintais lapuočiais.

Istorija - Šalia yra Karšuvos kaimas, todėl manoma, šiame piliakalnyje stovėjusi Karšuvos pilis (Karszovini), minima 1385 m. Piliakalnis tikriausiai buvo Karšuvos valsčiaus centras. Gintautas Zabiela ir Vykintas Vaitkevičius siūlo Ivangėnus tapatinti su Pilėnais.[4] Vygandas Marburgietis rašė, kad 1336 m. vasario 25 d. sunaikinta Pilėnų pilis, stovėjusi Troppen žemėje, žuvo Žemaitijos kunigaikštis Margiris (Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino brolis) ir visa pilies įgula. Troppen žemė minima 1363 m. ir 1390 m. kryžiuočių žygių į Žemaitiją pranešimuose. Lietuvių rašytiniuose šaltiniuose Trapėnų žemė pirmą kartą paminėta 1575 m., tuomet ten jau buvo Trepų dvaras ir palivarkas. Jei Pilėnų pilis stovėjo Trapėnų - Trepų žemėje, tai legendinės pilies piliakalnio galbūt reikėtų ieškoti kažkur netoli dabartinio Trepų kaimo, kuris yra už trijų kilometrų nuo Skaudvilės į šiaurės vakarus, o trys kilometrai nuo Skaudvilės į vakarus dunkso senoji Karšuvos žemės sostinė - Ivangėnų-Karšuvos piliakalniai.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Apie piliakalnį - Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti.Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Apie piliakalnį - Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio. Aikštelė netaisyklingai apvali, 27 m skersmens. Rytinis šlaitas nuolaidus, kiti nuplauti, statūs, 10-12 m aukščio. Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Kaip jį rasti? ė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Apie piliakalnį - Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Kaip jį rasti? Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Apie piliakalnį - Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Kaip jį rasti? Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Apie piliakalnį - Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Kaip jį rasti? Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante

Apie piliakalnį - Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Apie piliakalnį - Pagramančio regioniniame parke iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje

Istorija - 1904 metais piliakalnį žvalgė L. Krzyvickis, senovės gyvenvietėje rasta lipdytos keramikos grublėtu paviršiumi, pylime - apdegusio molio gabaliukų. Radiniai saugomi Vilniaus etnografiniame muziejuje. Paminklas apardytas, 1935 metais A. Keserauskui dalį piliakalnio leista arti, ilgą laiką buvo ariama senovės gyvenvietė, šlaituose ganomi gyvuliai. Piliakalnio vakarinis šlaitas yra šaltiniuotas, todėl dalis piliakalnio nuslinko. Nukentėjo piliakalnio aikštelė ir pylimas nuo čia rengiamų švenčių. Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas(Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius. Keserauskienės prosenelis Mejeris ant Gramančios upelio buvo pastatęs vandens malūną, todėl ši slėnio dalis dabar vadinama „Melnyčia".

Kaip jį rasti? Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Apie piliakalnį -Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km

Istorija - Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Kaip jį rasti? Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Apie piliakalnį - Piliakalnio aikštelė ovali. Iki šių dienų išliko piliakalnio priešpilis, dalis gynybinių įtvirtinimų ir trečdalis aikštelės. Ji nutįsusi vakarų-pietryčių kryptimi. Pietryčių gale likęs tik pusės metro aukščio pylimas, o nuo aukštumos pusės piliakalnį juosia 3 m aukščio nuo griovio dugno ir keliolikos metrų ilgio pylimas. Prieš jį iškastas 2 m gylio ir 10 m ilgio griovys. Piliakalnio prieigose yra priešpilis, apytikriai 15 x 20 m ploto ir atskirtas grioviu nuo aukštumos.

Kaip jį rasti? Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Istorija - Istorikai Romas Batūra, Alvydas Nikžentaitis mano, kad ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis, minima nuo 1285 m. 1285 m. ją nesėkmingai puolė kryžiuočiai, niokoję pilies apylinkes 1292 ir 1300 m. 1302 m., padedant išdavikui, pilis užimta ir sudeginta, tačiau netrukus vėl atstatyta, nes 1305 m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis.

P iliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis su gyvenvietearba Pilutė, Švedų kalnas.

Piliakalnis ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Bataklių miestelio, Ančios ir santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Dapkiškių piliakalnis vadinamas Pilaite

Piliakalnis ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje. Dapkiškių piliakalnis
Gilandžių piliakalnis.
Piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankioupelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai -Vilkyšiai , prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo. Gilandžių piliakalnis
Greižėnų piliakalnis.
Piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai , ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.
Ivangėnų piliakalniai.
Archeologijos paminklas kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.
Kalniškių piliakalnis
Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių piliakalnis
Kiukiškių piliakalnis
yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Ikojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Kiukiškių piliakalnis
Matiškių piliakalnis
yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Matiškių piliakalnis
Naujininkų (Kuturių) piliakalnis
yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

Naujininkų piliakalnis
Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis
piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybės, Skaudvilės seniūnijos, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Nosaičių piliakalnis
Pagramančio piliakalnis
yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete.

Iš trijų pusių piliakalnio šlaitai statūs, apie 20 m aukščio. Šiaurėje nuo gretimos aukštumos supiltas apie 3,5 m aukščio, 20 m pločio ir apie 25 m ilgio pylimas. Pylimo išorinis 5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 1 metro gylio gynybinį griovys. Aikštelė trapecijos formos, 75 metrų ilgio ir 40 m pločio pietinėje pusėje ir 25 m - šiaurinėje.

Pagramančio piliakalnis

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rojone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Reksčių piliakalnis

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis. P iliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos. Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas.

# data[].attributes.body
Virtualus gidas
Tauragės piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
INTRODUCTION HERE

INTRODUCTION HERE

Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kita pus Ūkio upelio.

Piliakalnis (Papilkalnis, Šventkalnis) įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio pietvakariniame gale, kuriame supiltas 3,5 m aukščio ir 19 m pločio pylimas, kurio 7 m aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 30 m pločio, 2 m gylio
Ivangėnų piliakalnis
Piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Aikštelė ovali, orientuota šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi, 33x43 m dydžio. Jos rytiniame pakraštyje yra 4 m aukščio, 27 m pločio puslankio formos pylimas, už kurio iškastas 30 m pločio, 5 m gylio griovys. Aikštelės šiaurės vakarų gale supiltas 1 m aukščio, 5 m pločio pylimas. Šlaitai statūs, 10-15 m aukščio.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi, 24x20 m dydžio. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinė aukščio dalyje pastatinti.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.
Matiškių piliakalnis
Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.
Pagramančio piliakalnis
Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete.

https://www.youtube.com/watch?v=fYiyCY-EnDU

# data[].attributes.attachment_link.description
INTRODUCTION HERE INTRODUCTION HERE Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kita pus Ūkio upelio.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai - Žygaičiai, Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę Pilaitės gatve.

Dapkiškių piliakalnis, arba Pilaitė - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, šalia Dapkiškių kaimo. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę, yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnijoje. Pasiekiamas Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, šalia Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, šalia Oplankio kaimo. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę ir paėjus 450 m - yra dešinėje.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo, Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, Skaudvilės seniūnijoje. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais Minsnorą pasukus į kairę ir pavažiavus link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis, esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio, rytinėje pusėje išorinis šlaitas leidžiasi į griovį.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaime, prie Jūros upės. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi šiauriniame gale. Į šiaurę nuo piliakalnio yra papėdės gyvenvietė.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai - Žygaičiai, Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Pagramančio pil.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Naujininkų pil.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Rekščių pil.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Nosaičių pil.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Rekštuku pil.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Matiškių pil.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Kūkiškių pil.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių pil.

Juškaičių pil.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo ( Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Įvangėnų pil.

Greižėnų pil.

Gilandžių pil.

Dapkiškių pil.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Baltakių pil.

Auktštupių pil.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Kristupo_K IIr

# data[].attributes.attachment_link.description
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. Pagramančio pil. Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tauragės rajono piliakalniai

Aukštupių piliakalnis (arba Gaidvingis)

stūkso Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai - Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis su gyvenviete - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė- Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje. Piliakalnis įrengtas kranto kyšulyje, Uplankio upelio dešiniajame krante, prie buvusio Oplankio vandens malūno tvenkinio. Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje. Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Į šiaurę ir vakarus nuo piliakalnio, 3 ha plote yra papėdės gyvenvietė, tyrinėta 1990 - 1922 m. Joje rasta laužaviečių, molinis verpstukas, gyvulių kaulų, grublėtos ir lygios keramikos, akmeninis galąstuvas.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniųnija). Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Pirmasis piliakalnis, vadinamas Pilike, yra kalva, kurią iš pietų, vakarų ir šiaurės juosia upelis ir jo slėnio daubos, rytuose nuo aukštumos jį skiria apie 10 m pločio ir l,5 m gylio griovys. Apie 100 m į pietryčius nuo pirmojo, Suvirkštės kairiajame krante esančiame kranto kyšulyje įrengtas antras piliakalnis.

, vadinamas Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė.

Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas.

Ant Pagramančio piliakalnio stovėjusi lietuvių gynybinė pilis, tai liudija ne tik čia esanti nemaža senovės gyvenvietė, kitapus slėnio buvęs III-V a. kapinynas(Ringiai), bet ir šalimais senovės gyvenvietės ir piliakalnio praeinantis senas kelias į senąsias Lietuvos gyvenvietes - Pūtvę ir Kreivius.

, dar vadinamas Reksčių piliakalnis Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis atrastas tik 2009 metais, gegužę. Iki tol praeitą šimtmetį piliakalnis ir jo aplinka buvo ariama, todėl piliakalnis smarkiai apardytas, bet vis dar matomos ryškios jo formos. Iš visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Krioklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

( Pìliakalnis pilies kalnas) - tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Tauragės rajono piliakalniai Aukštupių piliakalnis (arba Gaidvingis) stūkso Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai - Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas piliakalnis ) teritorijoje, prie miestelio, ir Tauragės rajono savivaldybės santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23946) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

- piliakalnis Lietuvoje, Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

, dar vadinamas Reksčių piliakalnis Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

yra Naujininkų (Kuturių) piliakalnis Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.

yra Matiškių piliakalnis Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

yra Kiukiškių piliakalnis Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.

Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas piliakalnis ) teritorijoje, prie miestelio, ir Tauragės rajono savivaldybės santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr.

# data[].attributes.attachment_link.title
„Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai"

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kiukiškių piliakalnis- yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį. į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Greižėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje . Pasiekiamas iš kelio Greižėnai- Vilkyškiai , ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi.

Gilandžių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyškiai , prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo .

Dapkiškių piliakalnis , vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija . Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požeriūnai - Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.
Juškaičių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsudų, Skaudvilės seniunija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.
Batakių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė T auragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio .

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Kiukiškių piliakalnis- yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.

Kiukiškių piliakalnis yra rajone, Gaurės seniūnijoje , 2 km į pietryčius nuo , upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje , Skaudvilės seniūnijoje , Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli kaimo ( Skaudvilės seniūnija ), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su . Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai , gyvenvietė ir kapinynas.

Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas m. - m.

Pìliakalnis - tai kalva , kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis , pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija.
Koordinatės 55°26′46.9″ š. pl. 22°36′09.9″ r. ilg.
Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.
Koordinatės 55°22′07″ š. pl. 22°14′07″ r. ilg.
Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.
Koordinatės 55°19′36″ š. pl. 22°14′19″ r. ilg.
Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.
Koordinatės 55°18′18″ š. pl. 22°13′52″ r. ilg.
Naujininkų piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.
Koordinatės 55°21′45″ š. pl. 22°13′23″ r. ilg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Kiukiškių piliakalnis yra rajone, Gaurės seniūnijoje , 2 km į pietryčius nuo , upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi.

# data[].attributes.body
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis Batakių piliakalnis
Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi.
Dapkiškių piliakalnis
Piliakalnio aikštelė trikampė, 25 m aukščio ir 8 m pločio.
Gilandžių piliakalnis
Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio .
Greižėnų piliakalnis
Piliakalnio aukštis siekia iki 25 m, o plotis 20 m.
Ivangėnų piliakalniai Juškaičių piliakalnis
Aikštelė ovali, 10 m aukščio ir 24x20 m pločio.
Kalniškių piliakalnis Kiukiškių piliakalnis Matiškių piliakalnis
Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi. Piliakalnio aukštis 12 m, plotis 14 m.
Naujininkų piliakalnis
Naujininkų piliakalnis - Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje esantis piliakalnis.
Nosaičių piliakalnis
Nosaičių piliakalnis - Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje esantis piliakalnis.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, 8 m aukščio ir 70x50 m pločio.
Pagramančio piliakalnis
Aikštelė trapecijos formos, 20 m aukščio ir 75x40 m pločio.
Reksčių piliakalnis
Piliakalnio plotis 22x10 m, i š visų pusių jį juosia vanduo - Jūra ir šaltinių upeliai.
Rekstukų piliakalnis
Piliakalnio aikštelė ovali, piliakalnio plotis 20 m.

Piliakalnis - yra kalva arba kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis Batakių piliakalnis Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė, pailga pietų - šiaurės kryptimi. Dapkiškių piliakalnis Piliakalnio aikštelė trikampė, 25 m aukščio ir 8 m pločio. Gilandžių piliakalnis Šlaitai statūs, 12 m aukščio. Aikštelė trikampė, ištįsusi rytų-vakarų kryptimi, 47 m ilgio ir 17 m pločio .

# data[].attributes.body
„Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai“

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931 ) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos.

Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos (stabilizuoti 1994 m.). Aikštelė dirvonuoja, šlaitai ir gynybiniai įrenginiai apaugę lapuočiais. Į piliakalnį iš šiaurės vakarų pusės įrengti laiptai.

Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai -Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Piliakalnio aikštelė trikampė, pailga, išsidėsčiusi rytų-vakarų kryptimi, 87 m ilgio ir 30 m pločio vakariniame gale, kiek iškilusiu viršumi. Šlaitai statūs, 4-5 m aukščio. Piliakalnis smarkiai suniokotas, ypač po to kai 1968 m. šalia piliakalnio pastatyta sodyba, vieta jai buvo išlyginta buldozeriu ir piliakalnis pradėtas arti.

Dapkiškių piliakalnis , vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23946 ) Tauragės rajnono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Didžioji piliakalnio dalis nuplauta, paviršinė erozija vyksta ir dabar. Piliakalnis apaugęs lapuočiais. Piliakalnį 1904 m. žvalgė Liudvikas Kšivickis, 1964 m. Lietuvos istorijos institutas .

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23936) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas.[1] Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu - 1998-05-19; Nr.612. Paminklo teritorijos plotas 24000 m².

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23934) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Piliakalnį 1963 m. žvalgė Lietuvos istorijos institutas. Piliakalnis datuojamas I tūkstantmečio viduriu - II tūkstantmečio pradžia. Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimas dėl paskelbimo kultūros paminklu

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai. Piliakalnis datuojamas II tūkstantmečio pradžia.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Šiaurinė ir rytinė papilio dalis nuplauta. Papilys dirvonuoja, šiaurinis ir vakarinis šlaitai apaugę lapuočiais. Vakarinėje piliakalnio papėdėje, 1 ha plote yra papėdės gyvenvietė, kurioje rasta lipdytos keramikos.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 m. - 1314 m.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.

Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis. Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė (unikalus objekto MC kodas 23931 ) Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Į pietus nuo piliakalnio yra senovės gyvenvietės žymių liekanų. 1915 ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų, šlaitai vietomis paveikti erozijos (stabilizuoti 1994 m.).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Batakių piliakalnis (Švedų Kalnas) įrengtas aukštumos kyšulyje, Ančios kairiajame ir Ūkio dešiniajame krantuose, jų santakoje.

Gilandžių piliakalnis stūkso Tauragės raj. sav. upelio krante, netoli Oplankio ežero teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

rajone, prie Skaudvilės Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Pagramančio miestelyje,Akmenos. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke. kairiajame krante, prie jos santakos su

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Batakių piliakalnis (Švedų Kalnas) įrengtas aukštumos kyšulyje, Ančios kairiajame ir Ūkio dešiniajame krantuose, jų santakoje. Gilandžių piliakalnis stūkso Tauragės raj. sav. upelio krante, netoli Oplankio ežero teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TAURAGĖS RAJONO PILIAKALNIAI

VIRTUALUS KELIONIŲ GIDAS:

Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požeriūnai - Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Aukštupių piliakalnis

Batakių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė T auragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio .

Batakių piliakalnis

Dapkiškių piliakalnis , vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija . Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Dapkiškių piliakalnis

Gilandžių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyškiai , prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo .

Gilandžių piliakalnis

Greižėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje . Pasiekiamas iš kelio Greižėnai- Vilkyškiai , ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi.

Greižėnų piliakalnis

Ivangėnų piliakalniai
Juškaičių piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsudų, Skaudvilės seniunija. Pasiekiamas keliu Skaudvilė-Upyna Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.
Juškaičių piliakalnis

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelio Bijotai - Skaudvilė pasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kalniškių piliakalnis

Kiukiškių piliakalnis

Matiškių piliakalnis

Naujininkų piliakalnis

Nosaičių piliakalnis

Pagramančio piliakalnis

Rekščių piliakalnis

Rekstukų piliakalnis

# data[].attributes.attachment_link.description
TAURAGĖS RAJONO PILIAKALNIAI VIRTUALUS KELIONIŲ GIDAS: Aukštupių piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija , dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požeriūnai - Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

# data[].attributes.body
Erdvė skirta mokiniams, besimokantiems nuotoliniu būdu, idėjų, minčių ar kito turinio mainams bei publikavimui.

Mokytoja Loreta

# data[].attributes.headline
Laurynas Visockis ir Dominykas Paulauskas, IIr

# data[].attributes.subject
Laurynas Visockis ir Dominykas Paulauskas, IIr

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas:Tauragės rajono piliakalniai

Gilandžių piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Dapkiškių piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje.

Reksčių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.Piliakalnis stūkso 150 metrų į rytus nuo Reksčių kapinaičių. Jūroje ties piliakalniu yra susidariusi sala, taip pat šioje vietoje upė baigia savo didžiulį vingį - skersai slėnio tėra 500 m, o Jūra aplink nuteka bent 5 km.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi 20 metrų ilgio ir 14 m pločio šiauriniame gale. Aikštelėje supilta pylimas: 23 m ilgio 2,5 m aukščio ir 18 m pločio. Pylimo išorinis šlaitas (4,5 m aukščio) leidžiasi į 32 m ilgio, 10 m pločio ir 1,7 gylio griovį. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė.

Pìliakalnis(pilies kalnas) -tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

Ivangėnų piliakalniai-archeologijos paminklųkompleksasTauragės rajono savivaldybėsteritorijoje, netoliIvangėnųkaimo (Skaudvilės seniūnija),Suvirkštėskairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos suAnčia. Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro dupiliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamasPilutės kalnu-piliakalnisir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybėsteritorijoje,Juškaičiųkaime, trys km į šiaurės vakarus nuoPilsūdų,Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas keliuSkaudvilė-Upyna, Juškaičiuose, priešais kanalizuotą Minsnorą pasukus į kairę pietvakarių kryptimi ir pavažiavus 270 m link čia esančios sodybos, yra į šiaurės vakarus už jos.

Kalniškių piliakalnis-Simėnų piliakalnioarcheologijos paminklų kompleksui priklausantispiliakalnis(Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybėsteritorijoje,Kalniškiųkaime,Skaudvilės seniūnija. Pasiekiamas iš kelioBijotai-Skaudvilėpasukus į Simėnus, juose nuo buvusių fermų pavažiavus tiesiai į pietryčius, kelio gale dar paėjus 200 m tiesiai į pietryčius, iš viso 750 m.

Kiukiškių piliakalnis yraTauragės rajone,Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuoGaurės,Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio ir 5-18 m pločio, rytinėje pusėje 5 metrų aukščio išorinis šlaitas leidžiasi į 20 m pločio ir 2,3 m gylio griovį.

Rekstukų piliakalnis- piliakalnisTauragės rajono savivaldybėsteritorijoje,Mažonų seniūnijoje,Rekstukųkaime, kairiajameJūrosupės krante, kyšulyje tarp Jūros intakoKroklioir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įtekaŠunija.

Batakių piliakalnis su gyvenvietearbaPilutė, Švedų kalnas-piliakalnisir gyvenvietėTauragės rajono savivaldybėsteritorijoje, prieBatakiųmiestelio,AnčiosirŪkiosantakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yraTauragės rajone,Pagramančio miestelyje, dešiniajameAkmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje. Pylimas 25 m ilgio, 1,5 m aukščio ir 17 pločio, jo išorinis 2,5 m aukščio šlaitas leidžiasi į 8 m pločio, 1,5 gylio griovį už kurio yra dar vienas pylimas - 20 cm aukščio ir 9 m pločio.Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis yraTauragės rajone,Skaudvilės seniūnijoje,Skaudvilės miesto teritorijoje.Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by domis5400 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas:Tauragės rajono piliakalniai Gilandžių piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aukštupių piliakalnis stūkso Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis, Pilùtė, Švèdų kálnas, piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Šlaitai statūs, 8-9 m aukščio. Aikštelė trikampė su kultūriniu sluoksniu. Į pietus nuo Batakių piliakalnio yra senovinės gyvenvietės žymių (liekanų). 1915 m. ir 1944 m. piliakalnis apardytas apkasų. Kai kurių istorikų (R. Batūros, A. Nikžentaičio) manymu, ant piliakalnio stovėjo Aukaimio pilis.

Dapkiškių piliakalnis su senovės gyvenviete vadinamas Pilaite, įrengtas smailiame aukštumos kyšulyje dešiniajame Jūros krante. Iš rytų, vakarų ir pietų piliakalnį juosia Daubos ir Jūros upių slėniai, iš šiaurės - aukštuma. Šiaurinė piliakalnio dalis atskirta nuo aukštumos iškastu grioviu ir 4,5-5 m aukščio pylimu, už kurio yra siaura, ilga, kiek lenkta trikampė aikštelė, maždaug 25-30 m ilgio. Į šiaurę nuo piliakalnio buvo įrengta gyvenvietė.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete, Oplankio piliakalnis, Papilkalnis, Šventkalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai - Vilkyšiai, prieš Uplankio upelį ties sodyba dešinėje pasukus į dešinę vakarų kryptimi ir paėjus per laukus 700 m, platesnio Uplankio slėnio pradžioje pasukus į kairę pietų kryptimi, yra už 100 m, kitapus Uplankio kanalo.

Piliakalnis įrengtas aukštame dešiniajame Jūros upės krante. Aikštelė ovali, pailga šiaurės vakarų - pietryčių kryptimi. Šlaitai statūs, pietryčiuose iki 25 m aukščio. Aikštelė apardyta arimų, jos šiaurės rytų kraštas išgriuvęs. Aikštelė ir pylimas nukirsti, šlaitai apaugę lapuočiais.

Ivangėnų piliakalniai, du piliakalniai Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo, Survirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančios upe .

Juškaičių piliakalnis (arba Pilutės kalnas) stūkso Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, 3 km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų. J uškaičių piliakalnis yra respublikinės reikšmės archeologijos paminklas.

Kalniškės piliakalnis dar vadinamas Biržės kalnu. Piliakalnį iš pietryčių ir šiaurės juosia Ventos slėnis ir daubos. Šlaitai statūs, aikštelė ovali. Jos vakarinį kraštą juosia pylimas, už kurio yra griovys. Aikštelės šiaurinio krašto pylimas suardytas.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Ikojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio. Piliakalnio aikštelė ovali, pailga rytų-vakarų kryptimi. Pylimas išlikęs tik trijose pusėse - šiaurėje, rytuose bei vakaruose. Aukščiausias jis - rytinėje pusėje: 1-3 m aukščio.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante. Piliakalnio aikštelė trikampė ištįsusi šiaurės-pietų kryptimi. Į šiaurę nuo piliakalnio yra 1,2 ha ploto papėdės gyvenvietė. Šio piliakalnio vietoje iki XV a. stovėjo medinė pilis, kurią paskutinį kartą sutvirtino žemaičių didžiūnas Mažonas 1311 - 1314 metais. Išlikęs padavimas apie piliakalnį teigia, kad buvusios pilies viršuje buvusi duobė, kurioje degdavo laužas, vadinamas gyvąja ugnimi.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė. Piliakalnio šlaitai apaugę senais medžiais, o aikštelėje auga daug jaunų krūmokšnių ir kitokios augalijos. Piliakalnį galima pamatyti važiuojant Naujininkų gatve Pagramantyje, prieiti prie jo - tik iš kitos pusės per ganyklas.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis - piliakalnis Lietuvoje, Tauragės rajono savivaldybėje, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.
Pagramančio miestelyje, lenkiamas srauniosios Akmenos, išdidžiai stūkso piliakalnis. Šis Pagramančio regioninio parko gamtos istorinis-archeologinis paminklas sutvarkytas ir paruoštas lankytojams 2014 metais. Piliakalnio šlaitai statūs, daugiau kaip 20 m. aukščio. Nors šis piliakalnis ligi šiol plačiau nėra tyrinėtas, tačiau spėjama, jog jis buvo apgyvendintas I tūkstantmetyje - II tūkstantmečio pradžioje. Nuo jo atsiveria ne tik nuostabūs saulėtekiai, bet ir Pagramančio miestelio peizažas, Pagramančio atodanga, regioninio parko pievos ir miškeliai, taip pat galima matyti Akmenos upę, Gramančios upelį. Ant piliakalnio įrengti takeliai, suoliukai, apžvalgos aikštelė bei laužavietė. Čia kasmet vyksta Joninių šventė, į kurią suvažiuoja svečiai iš aplinkinių miestų ir kaimų.
Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Rekstukų piliakalnis, vadinamas Kaukurine, su priešpiliu įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros upės kairiajame krante ir jos santakoje su Kroklio upeliu. Piliakalnio aikštelė trikampė, žemėjanti šiaurės rytuose. Šlaitai statūs, pietvakarinis nuslinkęs į Jūros upę. Piliakalnis apaugęs lapuočiais medžiais. Piliakalnio prieigose nedidelis priešpilis, nuo aukštumos atskirtas gynybiniu grioviu. Datuojamas I tūkst. pabaiga-II tūkst. pradžia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

# data[].attributes.attachment_link.description
Aukštupių piliakalnis stūkso Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos. Batakių piliakalnis, Pilùtė, Švèdų kálnas, piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičiųseniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose. Pasiekiamas plentu Požerūnai-Žygaičiai Aukštupiuose pervažiavus Aukštupį, pasukus į dešinę šiaurės rytų kryptimi, už 200 m, sodybos teritorijoje ir dešiniau nuo jos.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė.Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija. Pasiekiamas plentu Tauragė - Dapkiškiai pervažiavus Daubos upelį ir pasukus į dešinę rytų-pietryčių kryptimi, už 300 m yra kiek dešiniau, už sodybos, lauko pakraštyje. Piliakalnis įrengtas aukštumos kyšulyje, Jūros dešiniajame ir Daubos kairiajame krantuose, jų santakoje.

Ivangėnų piliakalniai- archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Ivangėnų archeologijos paminklų kompleksą sudaro du piliakalniai, gyvenvietė ir kapinynas.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu.Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, aikštelė ovali, pailga šiaurės - pietų kryptimi. Jos pietiniame krašte supiltas pusės metro aukščio ir 11 m pločio pylimas. Šlaitai 10 m aukščio, viršutinėje 4-5 m aukščio dalyje pastatinti. Piliakalnis apardytas arimų, jo šiaurinis galas nukastas žvyrui. Aikštelė dirvonuoja, šlaituose vietomis auga lapuočiai.

Naujininkų (Kuturių) piliakalnisyra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante. Piliakalnio aikštelė pailga, trikampė - 40 m ilgio ir 23 m pločio šiaurės vakarinėje pusėje.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnisyra Tauragės rajone, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje.Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos. Už 300 metrų žemiau į Jūrą įteka Šunija.

Kalniškių piliakalnis- Kalniškių piliakalnis, dar vadinamas Pilaite, įrengtas atskiroje kalvoje, už griovio į šiaurę nuo piliakalnio Ančios kairiajame krante, jos slėnyje, 400 m į pietus nuo Simėnų piliakalnio.

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tauragės rajono piliakalniai. Vanesa by v.lukosiute on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje. Pasiekiamas iš kelio Greižėnai-Vilkyškiai, ties laukų pietrytiniu kraštu, Jūros slėnio pakraščiu pasukus į kairę šiaurės rytų kryptimi ir paėjus 450 m - yra dešinėje, ties didesniu lauko posūkiu į rytus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai

Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.Koordinatės 55°22′07″ š. pl. 22°14′07″ r. ilg.

Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė. Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, prie Batakių miestelio, Ančios ir Ūkio santakos. Pasiekiamas Batakiuose važiuojant iš vakarų, Ateities gatve priešais Ančią pasukus į dešinę pietų kryptimi Pilaitės gatve, už 120 m, prieš tiltą už namo Nr. 14 tvarto dešinėje vėl pasukus į dešinę vakarų kryptimi, už 50 m, yra kairėje, kitapus Ūkio upelio.Koordinatės 55°20′51″ š. pl. 22°31′05″ r. ilg.

Greižėnų piliakalnis ir gyvenvietė, Oplankio, Kalėnų piliakalnis - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į šiaurę nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnijoje.Koordinatės 55°11′04″ š. pl. 22°08′55″ r. ilg.

Gilandžių piliakalnis su gyvenviete- piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 2 km į pietvakarius nuo Oplankio kaimo, Lauksargių seniūnija, dešiniajame Uplankio upelio krante, netoli Oplankio ežero.Koordinatės 55°10′02″ š. pl. 22°07′43″ r. ilg.

Aukštupių piliakalnis arba Gaidvingis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Aukštupių kaime, Žygaičių seniūnija, dešiniajame Ežeruonos ir kairiajame Aukštupio upių krantuose.Koordinatės 55°16′47″ š. pl. 22°05′45″ r. ilg.

Rekstukų piliakalnis - piliakalnis Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Mažonų seniūnijoje, Rekstukų kaime, kairiajame Jūros upės krante, kyšulyje tarp Jūros intako Kroklio ir pačios Jūros, apie 200 metrų žemiau Rekstukų atodangos.Koordinatės 55°17′54.3″ š. pl. 22°15′30.6″ r. ilg.

Nosaičių (Skaudvilės) piliakalnis yra Tauragės rajone, Skaudvilės seniūnijoje, Skaudvilės miesto teritorijoje. Piliakalnis įrengtas atskiroje kalvoje, juosiamoje šlapių pievų. Aikštelė pailga šiaurės rytų-pietvakarių kryptimi, apardyta arimų, apaugusi lapuočiais.Koordinatės 55°24′24″ š. pl. 22°35′56″ r. ilg.

Kiukiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Gaurės seniūnijoje, 2 km į pietryčius nuo Gaurės, Įkojo upelio dešiniajame krante, šalia susidariusio tvenkinio.Koordinatės 55°13′45″ š. pl. 22°29′27″ r. ilg.

Juškaičių piliakalnis ir gyvenvietė, vadinamas Pilutės kalnu - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Juškaičių kaime, trys km į šiaurės vakarus nuo Pilsūdų, Skaudvilės seniūnija.Koordinatės 55°25′33.1″ š. pl. 22°29′7.5″ r. ilg.

Matiškių piliakalnis yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Matiškių kaimo pietuose, Jūros upės dešiniajame krante, prie Pylindaubio žiočių į ją.Koordinatės 55°19′36″ š. pl. 22°14′19″ r. ilg.

Naujininkų piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, dešiniajame Akmenos krante.Koordinatės 55°21′45″ š. pl. 22°13′23″ r. ilg.

Reksčių piliakalnis, dar vadinamas Maskolkapiu yra Tauragės rajone, Mažonų seniūnijoje, Reksčių kaime, kairiajame Jūros upės krante. Tai neseniai atrastas 4-tasis Mažonų seniūnijoje ir 15-tasis Tauragės rajone stūksantis piliakalnis.Koordinatės 55°18′18″ š. pl. 22°13′52″ r. ilg.

Dapkiškių piliakalnis, vadinamas Pilaite - piliakalnis ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, 1 km į pietus nuo Dapkiškių kaimo, Tauragės seniūnija.Koordinatės 55°16′18″ š. pl. 22°14′23″ r. ilg.

Ivangėnų piliakalniai - archeologijos paminklų kompleksas Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, netoli Ivangėnų kaimo (Skaudvilės seniūnija), Suvirkštės kairiajame krante, į šiaurės rytus nuo jos santakos su Ančia.Koordinatės 55°25′19.4″ š. pl. 22°36′15.8″ r. ilg.

Kalniškių piliakalnis - Simėnų piliakalnio archeologijos paminklų kompleksui priklausantis piliakalnis (Simėnų piliakalnio papilys), esantis 250 m į pietryčius nuo Simėnų piliakalnio, ir gyvenvietė Tauragės rajono savivaldybės teritorijoje, Kalniškių kaime, Skaudvilės seniūnija.Koordinatės 55°26′46.9″ š. pl. 22°36′09.9″ r. ilg.

Pìliakalnis- tai kalva, kalnas, kur stovi ar stovėjo pilis, pilies kalnas. Piliakalniais vadinami labai skirtingos išorinės išvaizdos bei vidinės struktūros objektai: nuo labai panašių į paprastas kalvas ankstyvųjų piliakalnių iki gerai matomais grioviais ir pylimais sutvirtintų vėlyvųjų piliaviečių.

# data[].attributes.attachment_link.title
Karolina J PILIAKALNIAI by Karolina J. on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtualus kelionių gidas: Tauragės rajono piliakalniai Pagramančio piliakalnis yra Tauragės rajone, Pagramančio miestelyje, Akmenos kairiajame krante, prie jos santakos su Gramančia. Pagramančio piliakalnis - respublikinės reikšmės archeologijos paminklas. Pagramančio piliakalnis vadinamas Pilaite, su senovės gyvenviete. Pagramančio regioniniame parke.Koordinatės 55°22′07″ š. pl. 22°14′07″ r. ilg. Batakių piliakalnis su gyvenviete arba Pilutė, Švedų kalnas - piliakalnis ir gyvenvietė.