# data[].attributes.headline
Основні джерела антропічного забруднення ґрунтів, їхні наслідки. .

# data[].attributes.subject
Основні джерела антропічного забруднення ґрунтів, їхні наслідки. .

# data[].attributes.body
єкологічні проблеми літосфери.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ранок з Інтером

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнозем: зниження родючості грунту

# data[].attributes.attachment_link.title
що трапляється з ҐРУНТОМ? і чому це ВАЖЛИВО!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
0:00 / 12:13•Watch full video

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
НМЦ вищої та фахової передвищої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Ерозія грунтів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Значний відсоток сільськогосподарських земель в Україні обробляється всупереч принципам сівозміни. Це показав аналіз с/г платформи EOS Crop Monitoring. Особливо це стосується культур на кшталт соняшника, які сильно виснажують землю.

Дослідження виявило, що найбільше ці правила порушують у Луганській, Кіровоградській та Миколаївській областях. Шляхом аналізу супутникових знімків команда EOS Crop Monitoring з'ясувала, що станом на 2019 рік значна кількість посівних площ - до 165 тис. га в окремих областях - культивувалася з порушеннями норм сівообігу, призводячи до виснаження родючості земель.

Наприклад, у Бобринецькому районі Кіровоградської області майже 70% соняшникових полів засіваються два або більше разів поспіль. Середній показник по інших культурах у масштабах країни також невтішний - 17,5% полів не виконують норми сівообігу.

Технологія EOS Crop Monitoring дозволяє дистанційно визначити тип вирощуваної культури й обчислити площу насаджень на основі супутникових знімків та алгоритмів штучного інтелекту. Оскільки знімки за останні кілька років зберігаються в базі, програма може "зазирнути" в минуле і побачити, що і в яких кількостях росло на окремих ділянках та в масштабах регіонів.

Найбільш показовими є дані по соняшнику - дуже вимогливої до поживних речовин рослини, що сильно виснажує ґрунт. Програма визначила, що "головними порушниками" сівообігу стали Луганська (майже 165 тис. га), Кіровоградська (близько 165,5 тис. га) та Миколаївська області (понад 151 тис. га). Це 33.4, 23.5 та 22.3 відсотки відповідно від загальної кількості соняшникових полів у цих областях. За даними Держстату, в 2019 році в Україні виростили більше 5.8 млн га цієї культури.

Чому сівозміна важлива

"У випадку соняшника такі порушення дуже шкодять землі. Він висушує ґрунт на глибину до 3 м, стимулюючи ерозію. У класичних сівозмінах його вирощували не частіше ніж раз в 7-8 років", - пояснює д. біол. н., доцент кафедри агротехнологій та ґрунтознавства Василь Черлінка.

Сівообіг - це необхідна сезонна зміна культур на полі задля мінімізації негативного антропогенного впливу на землю. Адже якщо вирощувати ті самі рослини на одній ділянці із сезону в сезон, виникає хімічний дисбаланс у структурі ґрунту. Систематичне порушення правил сівообігу може призвести до погіршення якісних характеристик землі, зниження рівня ґрунтових вод та навіть ерозії, зробивши ділянку непридатною для вирощування с/г культур на кілька років.

Норми сівообігу законодавчо закріплені в статті 33 Закону про охорону земель.

За рішенням Верховного суду України від 2018 року, порушення орендарем земельної ділянки законодавчо запровадженого порядку сівозмін сільськогосподарських культур може бути підставою для розірвання договору оренди. Крім того, після відкриття ринку землі інформація про порушення сівообігу може впливати на її ціну.
📲 Читайте нас у Facebook і Тwitter, підписуйтесь на канал в Telegram. "Рубрика" відповідає на питання

# data[].attributes.attachment_link.title
В Україні до 70% соняшникових полів не дотримуються правил сівозміни | Рубрика

# data[].attributes.attachment_link.description
Дослідження виявило, що найбільше ці правила порушують у Луганській, Кіровоградській та Миколаївській областях. Шляхом аналізу супутникових знімків команда EOS Crop Monitoring з'ясувала, що станом на 2019 рік значна кількість посівних площ - до 165 тис. га в окремих областях - культивувалася з порушеннями норм сівообігу, призводячи до виснаження родючості земель.

# data[].attributes.headline
Наслідки антропогенних впливів на ґрунти:

# data[].attributes.subject
Наслідки антропогенних впливів на ґрунти:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Головними соціально-економічними наслідками забруднення земель є, в першу чергу, зменшення родючості ґрунту, що призводить до отримання менших урожаїв, а місце - і виведення значних земельних угідь з нормального сільськогосподарського користування.

Потрапляння шкідливих (неприродних) хімічних сполук з землі в грунтові води, зумовлює потрапляння хімічних елементів у водяних коло обіг, випадання кислотних дощів тощо, що негативно позначується на здоров'ї населення, а це, в свою чергу, впливає на низьку продуктивність праці, великі обсяги загального часу на захворювання та неявки на робочих місцях тощо.

До інших негативних наслідків можна також віднести: підкислення земель і втрат ними гумусу, загибель ряду ґрунтових організмів, комах-запилювачів, накопичення небезпечних для живих організмів отрут, зміна складу ґрунту пригнічення біологічної активності ґрунтів, зниження площі придатної для сільського господарства землі, отруєння ґрунтових організмів на прилеглих ділянках, зволоження, зміна складу ґрунтів, отруєння ґрунтових організмів, забруднення органічними та хімічними речовинами.

ВИСНОВКИ Охорона навколишнього природного середовища, раціональне використання природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки життєдіяльності людини - невід'ємна умова сталого економічного та соціального розвитку України. З цією метою Україна здійснює на своїй території екологічну політику, спрямовану на збереження безгрубного для існування живої й неживої природи навколишнього середовища, захисту життя й здоров'я населення від негативного впливу, зумовленого забрудненням навколишнього природного середовища, досягнення гармонійної взаємодії суспільства й природи, охорону, раціональне використання й відтворення природних ресурсів. Сама система моніторингу не включає діяльність по керуванню якістю середовища, але є джерелом необхідної для прийняття екологічно значимих рішень інформації. Закон встановлює механізм розроблення та затвердження науково обгрунтованих нормативів екологічної безпеки атмосферного повітря з метою уникнення, зменшення чи запобігання негативним наслідкам забруднення атмосферного повітря, ці нормативи розробляються з урахуванням вимог міжнародних стандартів, норм, рекомендацій, але дотримання цих нормативів те європейських стандартів є дуже проблематичним завданням для держави. Для повної та об'єктивної оцінки забруднення території України не має стовідсотково правдивої інформації. Отже для правильної оцінки треба мати дані мониторингу, який проводиться на Україні з проблем охорони природи. В Україні лише створюється система державного моніторингу навколишнього природного середовища з метою забезпечення збору, обробки, збереження та аналізу інформації про стан навколишнього природного середовища, прогнозування його змін та розробки науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття ефективних управлінських рішень. Саме попередження можливих несприятливих впливів намічуваної діяльності на навколишнє середовище й пов'язаних з ними соціально-економічних і інших наслідків і є метою екологічної експертизи. головними соціально-економічними наслідками забруднення земель є, в першу чергу, зменшення родючості ґрунту, що призводить до отримання менших урожаїв, а місце - і виведення значних земельних угідь з нормального сільськогосподарського користування.

Потраплянн шкідливих (неприродних) хімічних сполук з землі в грунтові води, зумовлює потрапляння хімічних елементів у водяних коло обіг, випадання кислотних дощів тощо, що негативно позначується на здоров'ї населення, а це, в свою чергу, впливає на низьку продуктивність праці, великі обсяги загального часу на захворювання та неявки на робочих місцях тощо.

До інших негативних наслідків можна також віднести: підкислення земель і втрат ними гумусу, загибель ряду ґрунтових організмів, комах-запилювачів, накопичення небезпечних для живих організмів отрут, зміна складу ґрунту пригнічення біологічної активності ґрунтів, зниження площі придатної для сільського господарства землі, отруєння ґрунтових організмів на прилеглих ділянках, зволоження, зміна складу ґрунтів, отруєння ґрунтових організмів, забруднення органічними та хімічними речовинами.

Список використаної літератури

1. І.Г. Яремчик. Економіка природокористування. К.: Пошуково - видавниче агентство "Книга Пам`яті України" Видавничий центр "Просвіта", 2000. - 431с.

2. Хвесик М.А., Горбач Л.М., Кулаковський Ю.Г. Економіко - правове регулювання природокористування: Монографія. - К.:Кондор, 2004. - 524с.

3. Санаєв В.Г., Шевчук В.Я. Економіка і організація охорони навколишнього середовища: Підручник. - К.: Вища школа., 1995. - 272с.

4. Туниця Т.Ю. Збалансоване природокористування: національний і міжнародний контекст. - К.:Знання, 2006. - 300с.

5. http://buklib.net/books/24065/

6. Горлачук В.В. Управління землекористуванням /В.В. Горлачук. - К.: Іліон, 2006. - 376 с.

7. Даниленко А.С. Основні напрями удосконалення земельних відносин та їх роль у формуванні стратегії національної продовольчої безпеки України у XXI столітті. /А.С. Даниленко. - К.: ІАЕ

8. Лазарєва О.В. Парадигма розвитку землеустрою в системі управління землекористуванням /О.В. Лазарєва // Економіка АПК, 2006. - № 10. - С. 59-63.

9. Русан В.М. Економіка раціонального сільськогосподарського землекористування: монографія/ В.М. Русан. - К.: ННЦ ІАЕ, 2009. - 200 с.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
антропогенних

# data[].attributes.attachment_link.title
Наслідки антропогенних впливів на ґрунти:

# data[].attributes.attachment_link.description
Головними соціально-економічними наслідками забруднення земель є, в першу чергу, зменшення родючості ґрунту, що призводить до отримання менших урожаїв, а місце - і виведення значних земельних угідь з нормального сільськогосподарського користування.

# data[].attributes.headline
Способи боротьби з опустелюванням:

# data[].attributes.subject
Способи боротьби з опустелюванням:

# data[].attributes.body
- Оптимізація використання природних ресурсів, оптимізація структури сільськогосподарських угідь, спеціалізація господарств, вдосконалення структури посівних площ, нормоване використання пасовищ;

- Меліорація природних умов, проведення комплексних заходів, включаючи захисне лісорозведення, боротьбу з ерозією ґрунтів, поліпшення солонцевих ґрунтів, рекультивацію техногенно порушених земель;

- Розширення запасів водних ресурсів, включаючи регулювання поверхневого стоку, пошук і видобуток прісних підземних вод, захист поверхневих і підземних вод від забруднення;

- Адаптивно-ландшафтне землекористування, розробка та освоєння ландшафтних систем землеробства, які забезпечують високу і стійку продуктивність, адаптація систем землекористування стосовно багатоукладності господарювання;

- Фітомеліорацію пасовищ, особливо - сучасних осередків опустелювання, використання рослин-закріплювачів піску з подальшим їх включенням до пасовищезмін;

# data[].attributes.headline
Основні забруднювачі ґрунту:

# data[].attributes.subject
Основні забруднювачі ґрунту:

# data[].attributes.body
* пестициди (отрутохімікати);

* мінеральні добрива;

* відходи і покидьки виробництва;

* газодимові викиди забруднюючих речовин в атмосферу;

* нафта і нафтопродукти.

# data[].attributes.headline
Основні види антропогенного впливу на ґрунти наступні:

# data[].attributes.subject
Основні види антропогенного впливу на ґрунти наступні:

# data[].attributes.body
* ерозія (вітрова та водна);

* забруднення;

* вторинне засолення і заболочування;

* опустелювання;

* відчуження земель для промислового і комунального будівництва.

* виснаження земель.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні, 5 грудня, відзначають Всесвітній день ґрунтів. Таким чином ще у 2002 році, коли було ініційовано відзначення такого дня Міжнародним конгресом ґрунтознавців, у ФАО вирішили привернути увагу людства до значення ґрунтів як одного з найважливіших компонентів продовольчої безпеки та здоров'я екосистем, а також життєво важливого джерела благополуччя людей.

Ґрунт це не поновлюваний ресурс, тобто в разі втрати або деградації його неможливо відновити в термін, який можна порівняти з тривалістю людського життя, нагадує портал Продовольчої і сільськогосподарської організації Об'єднаних Націй.

NB: Стан ґрунтів впливає на їжу, яку ми їмо, воду, яку ми п'ємо, повітря, яким ми дихаємо, на наше здоров'я і на здоров'я всього живого на Землі. Без здорових ґрунтів ми не зможемо вирощувати продовольство. Адже, за оцінками, 95 відсотків того, що ми їмо, прямо або побічно отримуємо з ґрунту.

Водночас, щороку все більше людство потерпає від забруднення ґрунтів, адже воно викликає ланцюгову реакцію: позначається на ґрунтовому біорізноманітті, знижує запаси органічної речовини ґрунту і їх фільтруючу здатність. До найбільш поширених забруднювачів ґрунту належать важкі метали, стійкі органічні забруднювачі і нові забруднювачі, такі як фармацевтичні препарати та засоби особистої гігієни.

Забруднення ґрунту є руйнівним для навколишнього середовища і спричиняє негативні наслідки для всіх форм життя, які з ним стикаються. Нестійкі методи ведення сільського господарства, скорочують запаси органічної речовини ґрунту.
- Крім впливу на навколишнє середовище, забруднення ґрунтів пов'язане з високими економічними витратами, зумовленими зниженням врожайності і якості сільськогосподарських культур. Запобігання забрудненню ґрунтів має бути одним із пріоритетних завдань у всьому світі. Більшість забруднюючих речовин є результатом діяльності людини, тому ми несемо пряму відповідальність за те, щоб змінити ситуацію, забезпечивши скорочення масштабів забруднення та безпечне майбутнє нашої планети, - повідомляють у ФАО.
ФАО наводить основні причини, за якими проблему забруднення ґрунтів не можна недооцінювати:

1. Забруднення ґрунтів впливає на все навколо. Їжа, яку ми їмо, вода, яку ми п'ємо, повітря, яким ми дихаємо, наше здоров'я і здоров'я всього живого на планеті залежить від здоров'я ґрунтів. Вміст поживних речовин в тканинах рослин безпосередньо пов'язано з їх утриманням у ґрунті і його здатністю обмінюватися поживними речовинами і водою з корінням рослин.

2. Забруднення ґрунту не видно. Сьогодні третина ґрунтів планети помірно або сильно деградовані внаслідок ерозії, втрати ґрунтового органічного вуглецю, засолення, ущільнення, закислення і хімічного забруднення. На формування одного сантиметра верхнього шару ґрунту йде близько тисячі років, а це означає, що за своє життя збільшити шар ґрунту нам не вдасться. Є тільки те, що ми бачимо зараз. Незважаючи на все це, масштаби забруднення ґрунтів продовжують рости. Нинішні темпи деградації ґрунтів ставлять під загрозу можливість майбутніх поколінь задовольнити свої нагальні потреби.

3. Забруднення ґрунтів позначається на їх здатності до фільтрування. До забруднюючих речовин ґрунт діє як фільтр і буфер. Але можливості ґрунтів, що дозволяють їм справлятися з тиском забруднювачів, не безмежні. Якщо захисний потенціал гунтерів буде вичерпано, забруднюючі речовини почнуть проникати (і вже проникають) в навколишнє середовище, зокрема, в харчовий ланцюг.

4. Забруднення ґрунту впливає на продовольчу безпеку, знижуючи врожайність і якість сільськогосподарських культур. Безпечна, поживна і якісна їжа може бути вирощена тільки на здорових ґрунтах.

5. Забруднення ґрунтів може бути результатом застосування неналежних методів ведення сільського господарства. Нераціональні методи ведення сільського господарства зменшують запаси органічної речовини ґрунтів, підриваючи їх здатність до розкладання органічних забруднювачів. Це збільшує ризик потрапляння забруднюючих речовин в навколишнє середовище. У багатьох країнах інтенсивне рослинництво виснажує ґрунти, що ставить під загрозу можливість підтримки виробництва на цих територіях в майбутньому. Тому стійкість методів сільськогосподарського виробництва стала необхідною умовою до уникнення деградації ґрунтів та забезпечення глобальної продовольчої безпеки нинішнього і майбутніх поколінь.

6. Забруднення ґрунтів може загрожувати нашому здоров'ю. Значна частина антибіотиків, які застосовуються в сільському господарстві та охороні здоров'я, після виведення з організму тих, хто їх отримує, потрапляє в навколишнє середовище. Ці антибіотики можуть проникати в ґрунт і поширюватися в навколишньому середовищі. В результаті виникають бактерії, стійкі до протимікробних препаратів, що знижує ефективність антибіотиків. Близько 700 тисяч смертей щорічно зумовлені саме такими бактеріями. Якщо ми не впораємося з цією проблемою, то до 2050 року ці бактерії будуть вбивати більше людей, ніж рак, а світу це обійдеться дорожче, ніж вартість всієї нинішньої глобальної економіки.
- Згідно з прогнозами, до 2050 року населення планети перевищить 9 мільярдів чоловік. Тому нинішня і майбутня продовольча безпека залежить від нашої здатності підвищити врожайність і якість продовольства, використовуючи ті ґрунти, які у нас є зараз. Забруднення ґрунтів негативно позначається на всіх нас і вважається однією з головних загроз для функціонування ґрунтів в усьому світі, - наголошують у ФАО.
Для того, щоб вирішити проблему забруднення ґрунтів, необхідно розуміти її причини. Захист і збереження ґрунтів починається з нас з вами. Вибір екологічно чистих продуктів харчування, правильна утилізація небезпечних матеріалів, таких як батарейки, виробництво компосту в домашніх умовах з метою зменшення кількості відходів, які потрапляють на звалища, більш відповідальне поводження з антибіотиками ось лише кілька прикладів того, як можна сприяти вирішенню цієї проблеми. Якщо брати ширше, то необхідно заохочувати стійкі методи ведення сільського господарства в своїх громадах.
- Ми несемо відповідальність за стан ґрунтів, які дають нам їжу, воду і чисте повітря, і сьогодні ми повинні вжити заходів до того, щоб наші ґрунти були здоровими в інтересах сталого майбутнього і продовольчої безпеки. Вирішимо проблему забруднення ґрунтів!, - закликають у ФАО. Аби не пропустити найцікавішого, підписуйтесь на наш канал-Telegram

# data[].attributes.attachment_link.title
Шість причин, через які проблему забруднення ґрунтів не можна ігнорувати

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні, 5 грудня, відзначають Всесвітній день ґрунтів. Таким чином ще у 2002 році, коли було ініційовано відзначення такого дня Міжнародним конгресом Сьогодні, 5 грудня, відзначають Всесвітній день ґрунтів. Таким чином ще у 2002 році, коли було ініційовано відзначення такого дня Міжнародним конгресом ґрунтознавців, у ФАО вирішили привернути увагу людства до значення ґрунтів як одного з найважливіших компонентів продовольчої безпеки та здоров'я екосистем, а також життєво важливого джерела для благополуччя людей.

# data[].attributes.headline
ОСНОВНІ ДЖЕРЕЛА АНТРОПІЧНОГО ЗАБРУДНЕННЯ ҐРУНТІВ, ЇХНІ НАСЛІДКИ

# data[].attributes.subject
ОСНОВНІ ДЖЕРЕЛА АНТРОПІЧНОГО ЗАБРУДНЕННЯ ҐРУНТІВ, ЇХНІ НАСЛІДКИ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Підручник з Біології і екології (рівень стандарту). 11 клас. Остапченко - Нова програма
Пригадайте особливості ґрунту як середовища мешкання організмів. Які організми трапляються у ґрунтовому середовищі? Які їхні функції у процесах ґрунтоутворення? Хто такі редуценти?
Ви вже знаєте, що ґрунти - це верхній пухкий шар літосфери, створений діяльністю різних груп організмів: бактерій, грибів, водоростей, підземних частин вищих рослин, тварин. Однією з важливих характеристик ґрунтів є їхня родючість - здатність забезпечувати рослини необхідними елементами живлення.
Мал. 45.1. Ідеальне співвідношення різних фаз ґрунту: ґрунтової органіки (1), мінеральних частинок ґрунту (2), ґрунтового повітря (3) та ґрунтової вологи (4) Мал. 45.2. 1. Чорноземи - темнозабарвлені ґрунти, багаті на гумус. 2. Чорноземи в Україні охоплюють площу 27,8 млн га, що становить близько 46 % території нашої країни (завдання: визначте регіони, найбагатші на чорноземи)
У складі ґрунту виділяють три різні фази: тверду (ґрунтові частинки різних розмірів), рідку (ґрунтова вода) та газоподібну (ґрунтове повітря) (мал. 45.1). Під час газообміну з атмосферним повітрям виділяється вуглекислий газ і вбирається кисень, ці процеси називають диханням ґрунту.

Ґрунти України. Загальна площа України становить 60,355 млн га, з них на орні землі припадає 34,4, сіножаті - 2,2, пасовища - 4,8 млн га. Різноманітність фізико-географічних умов України зумовлює й різноманітність ґрунтового покриву країни: налічують близько 650 видів ґрунтів (пригадайте, які ви знаєте типи ґрунтів). Справжнім багатством нашої країни є чорноземи, які становлять десяту частину світових запасів цих родючих ґрунтів (мал. 45.2).

Антропічний вплив на ґрунти та його наслідки. Розорювання ділянок природних екосистем і вирубування лісів, які забезпечують оптимальний рівень ґрунтових вод і захищають ґрунти від впливу вітрів тощо, спричинюють їх ерозію. Пригадаємо: ерозія (від лат. еродере - роз'їдати) ґрунтів - це зменшення товщі їхнього верхнього родючого шару внаслідок розмивання водами або здування вітром (мал. 45.3). Коли невеликі ярки, спричинені дією водних потоків, з'єднуються з великими, спостерігають яружну ерозію, зокрема на крутих схилах берегів річок (наприклад, Дніпра). Яруги та прилеглі до них ділянки непридатні для сільськогосподарського виробництва.
Мал. 45.3. Ерозія ґрунтів: 1 - вітрова; 2 - яружна
Частка еродованих ґрунтів в Україні внаслідок екстенсивного ведення сільського господарства щорічно зростає на 60-80 тис. га. При цьому втрата кожного сантиметра гумусового горизонту знижує потенційний урожай зерна на 0,5-2 ц/га. В Україні щорічні втрати гумусу становлять від 0,6 до 1 т/га.
Екстенсивний спосіб ведення сільського господарства пов'язаний зі збільшенням кількості аграрної продукції внаслідок зростання площ агроценозів. Інтенсивний спосіб ведення сільського господарства пов'язаний зі збільшенням врожайності (кількості продукції, яку отримують з одиниці площі); для цього людина застосовує найсучасніші методики, що зменшують негативний вплив на родючість ґрунтів, використовує найбільш продуктивні сорти рослин і породи тварин. Завдання. Інтенсивний спосіб ведення сільського господарства потребує значних капіталовкладень, але він дає змогу скорочувати площу орних ґрунтів й збільшувати площі заказників, паркових територій тощо. Запропонуйте економний спосіб інтенсивного ведення сільського господарства у своєму регіоні.
Ще одна причина скорочення площ орних ґрунтів - це засолювання їх унаслідок нераціонального зрошення. Через надлишкове зрошення підвищується рівень ґрунтових вод, на поверхні ґрунту відкладаються солі (поміркуйте чому). Негативно впливає на родючість ґрунтів та їхнє населення застосування пестицидів. Надлишкова кількість пестицидів забруднює природні екосистеми, а також продукти харчування, питну воду, з якими вони можуть потрапляти в організм людини.

Близько 20 % ґрунтів України забруднені токсичними сполуками: радіонуклідами, важкими металами тощо. Основними джерелами забруднення ґрунтів слугують: об'єкти промисловості, енергетики та сільського господарства; транспорт (викиди вихлопних газів). Навколо великих промислових об'єктів радіус забруднення токсичними речовинами може становити від 1 до 20 км, а їхній уміст у ґрунтах може перевищувати гранично допустимий до 5-10 разів.

Загальна площа сільськогосподарських угідь України, забруднених радіонуклідами, становить близько 6,7 млн га (з них - 3,7 млн га - у зоні чорнобильської аварії; мал. 45.4). Ведення сільського господарства на територіях з високим вмістом у ґрунті радіонуклідів загрожує їхнім потраплянням у продукцію рослинництва та тваринництва (м'ясо, молоко та молочні продукти). Тому потрібно проводити меліоративні роботи, насамперед вапнування ґрунтів (як засіб зменшення рухливості радіонуклідів у ґрунті) та збільшення внесення калійних добрив (дефіцит Калію призводить до накопичення в рослинницькій продукції його хімічного аналога - Цезію ( ¹³⁷ Cs). Підвищення рівня забрудненості кормів зумовлює і зростання забрудненості продукції тваринництва.

Отже, для поліпшення екологічного стану ґрунтів України, збереження та підвищення їхньої родючості потрібно перейти на інтенсивний спосіб ведення сільського господарства. Це широке впровадження новітніх технологій обробітку ґрунтів, збільшення частки органічних добрив, застосування лише тих мінеральних добрив, які швидко розкладаються у ґрунті й не шкодять його корисним мешканцям. Крім того, потрібно посилювати заходи охорони ґрунтів від забруднення пестицидами, важкими металами, радіонуклідами тощо.
Мал. 45.4. Забрудненість ґрунтів України радіонуклідами (завдання: скористайтеся картою України з атласу і визначте найзабрудненіші регіони) Важливим елементом збереження й підвищення родючості ґрунтів є застосування сівозмін - науково обґрунтованого чергування сільськогосподарських культур у просторі та часі. Адже постійне вирощування одного виду рослин на певній території швидко виснажує ґрунт, оскільки одні види рослин можуть більше поглинати з нього певні хімічні елементи, ніж інші. Культури, які застосовують у сівозмінах, розміщують на полях таким чином, щоб кожна з них поверталася на колишнє місце не раніше, ніж через 3-4 роки. Потрібно також враховувати можливий вплив рослини-попередника на вид-наступник. Важливим елементом ведення сівозмін є включення пару - поля, не зайнятого культурними рослинами, але й без бур'янів (зазвичай протягом року). Сівозміни зменшують виснаження ґрунту, ризик розвитку хвороб рослин і нападу шкідників (поміркуйте чому). Ключові терміни та поняття
родючість ґрунту, екстенсивний та інтенсивний способи ведення сільського господарства, сівозміни.
Перевірте здобуті знання
1. Схарактеризуйте сучасний стан ґрунтів України. 2. У чому полягає небезпека різних видів ерозії ґрунтів? 3. Які основні джерела забруднення ґрунтів? 4. Які методики обробітку ґрунтів найменше порушують їхню структуру? 5. Назвіть основні заходи, спрямовані на охорону ґрунтів. 6. Чим інтенсивний спосіб ведення сільського господарства відрізняється від екстенсивного? Який з них прогресивніший?
Поміркуйте
1. Чому, на вашу думку, для боротьби зі шкідниками сільського господарства слід більше використовувати біологічні та генетичні методи боротьби замість хімічних? 2. Обґрунтуйте, чому в сівозміни варто включати представників родини Бобові.
Творче завдання
З допомогою вчителя або вчительки, використовуючи літературні та інтернет-джерела, проаналізуйте сучасний стан ґрунтів вашої місцевості та спробуйте запропонувати заходи, спрямовані на поліпшення їхнього стану.

﻿

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Міністерству освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.title
Основні джерела антропічного забруднення ґрунтів, їхні наслідки - Підручник з Біології і екології (рівень стандарту). 11 клас. Остапченко - Нова програма

# data[].attributes.attachment_link.description
Пригадайте особливості ґрунту як середовища мешкання організмів. Які організми трапляються у ґрунтовому середовищі? Які їхні функції у процесах ґрунтоутворення? Хто такі редуценти? Ви вже знаєте, що ґрунти - це верхній пухкий шар літосфери, створений діяльністю різних груп організмів: бактерій, грибів, водоростей, підземних частин вищих рослин, тварин.

# data[].attributes.attachment_link.title
50. Забруднення грунтів

# data[].attributes.headline
Забруднення ґрунтів

# data[].attributes.subject
Забруднення ґрунтів

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Техногенне руйнування ґрунтового покриву

Антропогенний вплив на ґрунт проявляється в його техногенному руйнуванні через відкрите добування корисних копалин, будівельної сировини, торфу, прокладання трубопроводів, проведення геологорозвідувальних робіт тощо. Техногенне порушення будови ґрунтів також називають технічною ерозією, а відновлення зруйнованих земель - рекультивацією.

Законодавство завжди передбачало необхідність включення проекту рекультивації у будь-який проект, пов'язаний з техногенним порушенням ґрунтового покриву, а вартості рекультивації - у собівартість отримуваної рудної чи нерудної продукції.

Відкрите добування корисних копалин призводить до істотного погіршення екологічної ситуації як на видобувних підприємствах, так і на навколишніх територіях. Порушення гідрологічного режиму на одних територіях веде до втрат підґрунтових вод на інших, а також до підтоплення та заболочення ґрунтів і підґрунтя. Під час обвіювання вітром териконів і відвалів розкривних порід повітря забруднюється пилом та газами. Водяні потоки зносять пухкі породи в гідрографічну мережу. При цьому забруднюються балкові та річкові долини, замулюються ставки, ріки, озера; гине риба. Техногенне руйнування ґрунтового покриву зменшує площі орних земель.

Будь-яке будівництво виводить із сільськогосподарського та лісового користування якусь частину земель. З різким ростом урбанізації великі площі сільськогосподарських угідь відводяться під міське та промислове будівництво. Порушується будова ґрунту і при спорудженні різних комунікацій - газо-, нафто-, водопроводів, ліній електропередач.

Добування корисних копалин відкритим способом вимагає менших затрат, ніж шахтним. Тому частка добування відкритим способом вже становить 40-45 % загального, глибини кар'єрів перевищують 100-150 м.

Характер відновлення порушених земель багато в чому залежить від технології порушень. Під час планування рекультиваційних робіт технологія порушення може бути змінена з метою виконання землевпорядних робіт.

2. Порушення земель під час добування корисних копалин

У разі добування корисних копалин відкритим способом повністю знищуються ґрунтовий покрив, культурна і природна рослинність, а на зміну їм приходить "місячний ландшафт" - конусоподібні відвали, нерідко з токсичних порід, на яких нічого не росте. З цих конусів вітер здіймає хмари пилу, забруднюючи довкілля: поля, населені пункти, промислові підприємства. Відвали легко піддаються водній ерозії, забруднюючи водойми.

Для регламентування питань подальшого використання земель, порушених гірничорудною промисловістю, розроблено їх класифікацію, що базується на систематизації форм порушення поверхні, походженні порушень, складу порід, віку відвалів, ступеня їх зростання. Останніми роками в класифікаціях стали враховувати міру придатності зруйнованих земель до різних видів рекультивації.

Розвідування корисних копалин обумовлює забруднення ґрунтів сольовими глинистими розчинами, що використовуються під час буріння свердловин. Ґрунти при цьому засолюються та зазнають осолонцювання. Але найнебезпечніше забруднення відбувається тоді, коли із свердловини фонтанують газ, нафта чи засолені підґрунтові води.

Підземне добування корисних копалин супроводжується створенням териконів і териконників, в які складають пусту породу. Під них відводять значні площі родючих ґрунтів. Водна і вітрова ерозія зміщує з них дрібнозем, нерідко забруднюючи навколишню територію токсичним пилом. Терикони вугільних шахт самозагоряються і роками забруднюють повітря отруйними газами. Осідання вироблених штреків спричинює провали на поверхні грунту, які вилучають дану площу з сільськогосподарського використання.

Але найбільше порушується грунт під час добування корисних копалин відкритим способом. У таких випадках під відвали йдуть великі площі сільгоспугідь.

Відвали бувають зовнішніми та внутрішніми. Зовнішні відвали формують поза рудними розробками. Ними можна нарощувати дороги, утворювати з них терикони і териконники, що займають значну площу та отруюють довкілля. Найдоцільніше використовувати під зовнішні відвали яри, балки та інші знижені форми рельєфу, які слід засипати до брівки, а згодом, після осідання, їх рекультивують під сільськогосподарські угіддя.

Внутрішні відвали утворюються тоді, коли пуста порода переміщується на вже вироблені ділянки родовища. Це найбільш економний з точки зору втрати сільськогосподарських угідь метод відкритого добування корисних копалин. Однак для створення розрізної траншеї все-таки необхідно формувати зовнішні відвали.

Наймасштабніше добування корисних копалин відбувається в Криворізькому та Камиш-Бурунському залізорудних басейнах України, в Придніпровському кам'яновугільному та Нікопольському марганцевому басейнах. У Криворізькому басейні вже вироблені кар'єри на глибину 500 м і більше, велика кількість зовнішніх відвалів загромаджує і забруднює територію родовища.

Відкрите добування корисних копалин передбачає зняття гумусованого родючого шару грунту, складування його з подальшим використанням для рекультивації.

Під час роботи велико-ковшових екскаваторів відвали мають дуже складний рельєф у вигляді системи паралельних гребенів чи конусів з перепадом відміток 10-15 м. Для розрівнювання таких відвалів потрібно виконувати значний об'єм робіт (до 20 тис. м ³/га).

Для скорочення обсягу планувальних робіт слід зменшувати ширину відвальної західки при відсипанні відвалів паралельними гребнями або застосовувати технологію віялоподібного відсипання відвалів.

Залежно від способу переміщення розкривних порід відвали можуть бути автотранспортними, скреперними, екскаваторними та гідро відвалами. Найбільш вирівняними є автотранспортні та скреперні відвали, а також гідровідвали при намиванні породи. Найскладнішими для подальшого використання є ескаваторні відвали. Тому в процесі оброблення відвалів є потреба у грубому плануванні, що проводиться з точністю 1-2 м, та тонкому (з точністю до 20-30 см), що проводиться через 1-2 роки після відсипання відвалів. Найінтенсивніше осідання відвалів відбувається в перші два роки, а їх повне осідання триває 15-20 років.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
антропогенні

# data[].attributes.attachment_link.title
Тема: Техногенне руйнування ґрунтового покриву та антропогенні забруднення ґрунтів

# data[].attributes.attachment_link.description
Антропогенний вплив на ґрунт проявляється в його техногенному руйнуванні через відкрите добування корисних копалин, будівельної сировини, торфу, прокладання трубопроводів, проведення геологорозвідувальних робіт тощо. Техногенне порушення будови ґрунтів також називають технічною ерозією, а відновлення зруйнованих земель - рекультивацією.