# data[].attributes.body
Generelt vil min opgave som Sosu være og hjælpe de ældre så godt jeg kan. Snakke med dem og hjælpe med de daglige gøremål. Som Assistent skal jeg hjælpe dem med eks. Holde træning af eks. Ben og arme ved lige. Da det har stor betydning for, hvor mobile og ”selvkørende”, de ældre er.

Det kan også være min opgave at sørge for den ældre får nok at drikke og spise og det rette, så systemet i kroppen har det så godt som muligt.

Jeg skal også have fat i hjælpemidler når borgeren får brug for det.

Min opgave er også underholdning eller finde andre der kan underholde de ældre med gymnastik, banko m.m. Når man holder sig i gang, ældes kroppen ikke på samme måde og man føler heller ikke man er blevet gammel og ikke kan lave noget.

Hvad gør jeg ved aldrings sygdomme.

Da Thyra ikke fejler andet end lidt demens tager jeg nogle af de generelle sygdomme.

Generelt for alle sygdommene kan man bruge KRAMS: Kost, Rygning, Alkohol, Motion, Stress.

Alle tingene har betydning ved de forskellige sygdomme.

Diabetes type 2: Ved diabetes skal jeg som Sosu vide hvad jeg skal og må. Jeg skal som assistent hjælpe med at give insulin. Jeg skal også hjælpe den ældre med at holde øje med blodsukkeret.

Jeg skal guide den ældre til sund mad, drikke og bevægelse. Det er ikke altid der gives Insulin, når det er Diabetes type 2. Guidning til sund kost og motion er fordi kost, motion og rygning netop er de ting der har stor betydning for om den ældre får/har Diabetes type 2. Diabetes type 1 er der en anden årsag til man får.

Som Sosu skal jeg derfor holde øje med mange ting, om borgeren er utilpas. Det er vigtigt at hjælpe borgeren med et stabilt blodsukker, da det ellers kan føre til langsomt helende sår, som kan ende med amputation af tæer, fingre, arme, ben. Der kan også komme synsforstyrrelser eks. Blindhed. Tandsygdomme som paradentose(kan jeg se noget forkert vil jeg sende borgeren til tandlæge, snakke med borgeren om at komme til tandlæge.. Beskadigelse af nervesystemet, som eks. Kan nedsætte følelsen, man mærker eks. Ikke hvis man træder på en sten, et glasskår eller lign. Det kan give sår på fødderne som ikke opdages.

Jo længere tid borgeren har haft diabetes, jo større er chancen for at få diabetes sen følger.

Som Sosu skal jeg sørge for at smøre en med diabetes ind i creme, da man får en tør hud. Når huden er for tør vil den sprække og derved vil der også komme sår.

Kol: Står for Kronisk Obstruktiv Lungesygdom og er en forsnævring af luftvejene. Ofte er rygning skyld i Kol. Det kan også være udefrakommende forurenet luft. Lungevævet bliver ødelagt af for meget røg og støv. Hoste, opspyt og åndenød er nogle af tegnene på Kol.

Som Sosu kan jeg prøve og få borgeren til at holde op med at ryge, hvis det er muligt, for at stoppe nedbrydningen af lungevævet.

Hjertekarsygdomme: Er sygdomme omkring hjertet og i blodkarrene, det er eks. Blodpropper, forhøjet blodtryk, hjerneblødning og hjertesvigt. Som Sosu kan man hjælpe de ældre med sund kost og motion, for måske at undgå hjerte-/ karsygdomme. F.eks. kan man have forhøjet blodtryk eller få en blodprop grundet aflejringer af fedt inde i blodårerne (pulsårene). En blodprop opstår når en af fedt aflejringerne river sig løs og der spærres for blodgennemstrømningen. Derved for musklerne rundt om ikke ilt fordi blodet ikke kan komme rundt. Næringstofferne til cellerne kommer heller ikke rundt. Det er værst når en blodprop opstår i hjernen eller hjertet. Også rygning og for lidt motion kan være med til at give blodpropper.

Hvad skal jeg som Sosu holde øje med. Det kan være beboeren har åndenød, brystsmerter som stråler ud i venstre arm, skulder, hals. Det kan være hævede ben eller mindre følelse i arme, ben som også kan blive kolde.

Hvad skal

Osteoporose: (Knogleskørhed) Osteoporose er når knoglerne er blevet meget afkalket, så kan knoglerne ikke holde til al. Dagligdags ting. Jo mere D-vitamin og kalk man har fået jo større lag kalk har knoglerne. Som Sosu skal man være opmærksom på ikke at tage for hårdt fat i en person med osteoporose, da knoglerne derved let kan brække. Man kan sagtens have sygdommen uden at vide det.

Demens: Demens er ikke en del af en alm. Aldring men ændringer i hjernen, det kan være nedbrydning af hjernen, men også tidligere mangel på B-vitamin eller forgiftninger. De 2 største demens former er Alzheimer og Vaskulær demens.

Som Sosu kan jeg opdage demens ved at holde øje med borgeren om der er hukommelses besvær især korttidshukommelsen. Der vil også være personligheds ændringer.

Man Kan ikke altid gøre for man får demens, men for lidt frugt og grønt, søvn og motion kan have betydning.

Som Sosu er det vigtigste at tage sig af borgeren så godt som muligt og hjælpe så godt man kan. Demens findes i mange forskellige stadier. En kan ikke huske tiden og hvornår vi spiser, en anden kan ikke huske hvem man selv er og tror man er et lille barn igen.

# data[].attributes.body
De 4 Aldringer.

Kronologisk: Thyra er 100 år og er derfor kronologisk gammel.

Biologisk: Hun har gode gener og været elite gymnast, hun er derfor rimelig frisk og er også ude og springe i faldskærm, i et tandemspring. Hun har lidt svært ved at gå og huske. Hun er lidt træt af hun ikke kan det samme som før ”elite gymnast”.

Psykologisk: Thyra glemmer, men husker ikke selv hun glemmer medmindre der bliver snakket om det. Så er hun med på hun godt kan huske det for længe siden, og det nyere glemmer hun. Thyra har rynker og gråt hår, håret er også til den tynde side. Generelt syntes Thyra selv hun har det godt.

Socialt: Thyra føler sig ikke alene, selvom hun har mistet manden. Hun bor på plejehjem, hvor der er mennesker rundt om hende. Fra Thyras netværk er mange døde, da hun når at blive 100 år.

Andre tegn: Gennerelt er Thyra frisk i en alder af 99/100 år.

# data[].attributes.body
Kronologisk aldring: Det den alder vi har, den der står i dåbsattesten.

Biologisk aldring: Den biologiske aldring er hvordan vores gener er og vores livsstil har betydning for den biologiske alder.

Psykologisk aldring: Det er det psykiske, hvor gammel man selv føler man er, hvor gammel man synes man ser ud. Kroppen ændrer sig vi får gråt hår og rynker. Hvor godt vi husker og hvor svært vi har ved at lære har også betydning. Hvor godt vi holder os selv i gang og hvor meget vi skal bruge hjælp til i dagligdagen. Vi ser, og høre dårligere, husker heller ikke som vi har gjort, det kan være svært at være sammen med andre.

Social aldring: Det er jo ældre vi bliver så går vi på pension og skal finde et nyt jeg, man har ikke sit arbejde mere. Man vil også begynde at miste venner og bekendte, da folk begynder at dø. Den ældre kan helt miste lysten til livet, hvis man ender i en stor sorg, ved at have mistet mange venner og evt. familiemedlemmer.

# data[].attributes.body
Den normale Aldring er kroppens aldring på flere områder.

Huden: huden bliver med alderen mere rynket, tyndere og mindre elastisk, den vil få flere brune pletter.

Knoglerne: vil blive afkalket allerede fra 30-årsalderen, vi mister mere knoglevæv, end vi danner. Det er derfor vigtigt at få nok kalk og D-vitamin som barn og ung. Jo mindre man har fået jo større er chancen for at få Osteoporose (Knogleskørhed).

Led og ledbånd: Bliver slidt med alderen. eks. kan brusken i ledende blive slidt helt væk, så har man slidgigt og det vil gøre ondt i leddene.
- Der kan også forekomme overbelastning af ledende eks. hvis man vrikker om på foden.

Musklerne: Jo mere aktiv man er som yngre og igennem livet, jo lettere er det at bevæge sig, som ældre. For lidt bevægelse gør musklerne stive og så er det endnu sværere at bevæge sig. For hver 10'ende år aftager muskelmassen med imellem 5-10%

Det bedste er dynamisk muskelarbejde, så er blodgennemstrømningen til musklerne bedst.

Især piger/kvinder skal lave bækkenbundsøvelser og stramme op i musklerne for ikke at blive inkontinente. det er ofte noget man ser hos ældre kvinder.

Lunefunktionen: vil falde allerede fra man er 25 år. Hvis man træner, kan den holdes i bedre form. Mange ældre har svært ved vejrtrækningen og der kommer mindre ilt, fordi lungerne bliver stive, hvis den ældre har røget, vil lungefunktionen blive endnu dårligere, ligesom sygdom og dårlig luft udefra kan påvirke til dårligere lungefunktion som ældre.

Kredsløbet: er alle blodårerne i kroppen med alderen bliver de mindre elastiske og kan stoppe lidt til af fedt aflejringer indvendigt. Samtidig med kan der forhøje blodtrykket. Det vil derved også blive hårdere for hjertet og pumpe blodet rundt i kroppen.

Fordøjelsessystemet: Det er bedst som yngre, jo ældre man bliver mister man eks. tænder og tygger ikke maden så godt. Når maden ikke tykkes så godt er det mere besværligt for organerne af omforme og findele maden i små dele og putte det i de rigtige celler. De fleste ældre vil dog ikke mærke den store forskel i fordøjelsessystemet.

Nyrerne: Bliver med alderen dårligere til at udskille affaldsstofferne.
Ældre er derfor mere overfølsomme overfor medicin, som hober sig op i kroppen.

Kønsorganerne: vil også ændre sig, kvinder vil være mere
tørre i skeden. De vil få svært ved at holde sig og derved blive inkontinente.
Hos mænd vil prostata ofte blive forstørret og derved kan
mænd få svært ved at tisse og få rejsning.

Nervesystemet: Det vil reagere langsommere, eks. har vi
lettere ved at falde, men sværere ved at lære nyt.

Sanserne:

Synssansen: Ved 40-årsalderen bliver øjets linse mere stift.
Den er mindre elastisk. det bliver svære at se klart tæt på, man bliver mere
langsynet og kan få brug for briller.

Høresansen: Antallet af høreceller nedsættes. Mange ældre med
høreapparat danner en del ørevoks.

Lugtesansen: Med alderen mister vi nerveender i næsen og der
dannes mindre slim til at holde på lugten. derfor lugter man dårligere.

Smagssansen: Antallet af smagsløg falder. Især sukker og salt
bliver svære at smage derfor er der også mange ældre der salter mere og godt
kan lide  kage og slik.

Følesansen: Følesansen i huden kan blive svækket, man har som
ældre derfor lettere ved at fryse, da man ikke kan regulere egen temperatur.
Man kan komme til at savne berøring "hud sult" Det kan betyde noget
for den ældres sundhed.

Ligevægtssansen: Også kaldet labyrintsansen, det er den der
gør man bl.a. bliver svimmel, man får den ikke trænet nok som voksen/ældre.

Muskel- led sansen: bliver ringere og derfor vil man som
ældre kompensere med synet, ens kropsopfattelse er ringere og man har lettere
ved at falde.

Derudover er der 4 forskellige aldringer.
kronologisk aldring: Alderen
Biologisk: Påvirkes af kroppens aldring, bestemmes af gener
og levestil.
Psykologisk aldring: hvor gammel vi føler os og hvordan vi
mestre aldringen.
Social aldring: Folk rundt omkring en forsvinder ved bl.a. at
dø.