# data[].attributes.headline
תגובה- רויאל דוד

# data[].attributes.subject
תגובה- רויאל דוד

# data[].attributes.body
תגובה לשי לי בן אבי

לדעתי האירוע ששי לי בחרה נוראי, פוגע בפרטיותם של אורחי המלון וגורם לחשוב שאולי בעוד כמה מלונות יש מקרים כאלה ועדייןלא יודעים על זה.

הזכות לפרטיות היא זכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו של האדם, מנהל המלון אמנם שם מצלמות בחדריםבשביל לבדוק אם אורחי המלון גונבים מוצרים מהמלון אך פגע בפרטיותם של אורחי המלון.

אני מסכימה עם הפתרונות ששי לי הציעה שצריך להעלות מודעות בנושא הזה כדי שדברים כאלה לא יחזרו על עצמם ושלא יפגעוזכויותיהם של בני האדם.

תגובה למיכל אדלר

לדעתי האירוע שמיכל בחרה מזעזע, פוגע בזכות החיים והבטחון של אותה אישה שנפגעה, ובני אדם צריכים להרגיש שהם יכוליםלסמוך על בני זוגם ולא לפחד מהם וכשיש מקרים כאלה אז אנשים יכולים לאבד אמון בבני זוגם.

אני מסכימה עם הפתרונות של מיכל הציעה שצריך להעלות את המודעות בנוגע לנושאים אלה וזה יעזור ושיוכלו למנוע מקרים כאלהשלא יחזרו על עצמם.

# data[].attributes.headline
תגובות- מאיה ספר

# data[].attributes.subject
תגובות- מאיה ספר

# data[].attributes.body
אני מגיבה למור גרנלר.
לפי דעתי האירוע נורא ואיום. לאף אדם לא מגיעה ההחלטה לקחת חיים של בן אדם אחר, גם אם אותו בן אדם עשה מעשה לא מקובל. המעשה של פסקל מתאר גבר אלים ללא מחשבה שלוקח חיים והורס חיים של אנשים אחרים וגם את של עצמו.
הפתרונות שהוצעו הם אכן פתרונות שיעזרו; עונש כבד יותר לאנשים שלוקחים את החוק לידיים ולפי דעתי זה יעזור מאוד. מערכת המשפט לא מענישה את האנשים האלו מספיק.

אני מגיבה לגלי עוז.
האירוע שגלי בחרה הוא אירוע שגורם לי לפקפק במערכת האכיפה והחוק של ישראל. איך קורה מצב שבו שוטרים במדינת ישראל יכולים ללא אישור שופט לרגל אחר אנשים בטלפונים הניידים שלהם? נורא.
הפתרונות שגלי הציעה לא כל כך מובנים לי, היא כתבה שצריך לחדד את החוק וזה לא תואם את המצב, לפי דעתי צריך לפקח על מחלקת הסייבר יותר, לשים לב שהם פועלים על פי החוק ואם הם לא להביא אותם לדין הוגן.

# data[].attributes.headline
עבודה באזרחות שירה ש

# data[].attributes.subject
עבודה באזרחות שירה ש

# data[].attributes.body
א.הזכות שאני בחרתי בה היא הזכות לחיים וביטחון
כל אדם זכאי שלא יפגעו בו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי האחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.

ב.

תקציר-

פייזלי שולטיס נעלמה בגיל 4. המשטרה במדינת ניו יורק העריכה אז שהוריה, שאיבדו את המשמורת עליה, חטפו אותה. אתמול [15.2.22] נמצאה עם אמה הביולוגית, ב"חדר סודי" מאחורי גרם מדרגות בבית של סבא שלה.

ג.
הזכות לחיים וביטחון נשללה מידיה של פייזלי במשך שנתיים נחטפה והוחבאה בחדר סודי מתחת לגרם המדרגות  בגיל צעיר מאוד מה שגם גרם לה לטראומות רבו ולפגיעה במצבה הנפשי.

ד.
הזכות לחיים ובטחון היא זכות הבסיסית ביותר בלי חיים הבן אדם לא יכול לממש את שאר זכויותיו אך אין דרך לאכוף את הפרות הזכות הזו בגלל שאפילו עכשיו הזכות הזו יכולה להפר ואנו לא נדע זאת רק לאחר מה שיקרה כמו על פייזלי רק אחרי שנתיים מצאו אותה משמע בערך שנה שלמה לא היה ידוע את מצב ועוד שנה עד שמצאו אותה.

# data[].attributes.headline
תגובה- גלי עוז

# data[].attributes.subject
תגובה- גלי עוז

# data[].attributes.body
תגובה לשי לי

לפי דעתי האירוע ששי לי בחרה הוא ממש נוראי.

זה שבעל מלון עושה דבר כזה גורם לי לחשוב אולי עוד מלונות עושים זאת.

האירוע הזה ממש נוגד את הזכות שהיא בחרה, שהוא הזכות לפרטיות שאומר שכל אדם יכול לחיות ללא חשיפה או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.

גם אם הוא באמת השתמש במצלמות בשביל למצוא גנבים כמו שטען, הוא פגע בזכות של האנשים ששהו אצלו במלון.

במידה והוא באמת רצה לעשות את זה בשביל מציאת גנבים הוא יכל לשים את המצלמות בלובי ובמסדרונות בין החדרים, ולא בתוכם.

אני ממש מסכימה עם הפתרונות ששי לי הציעה, לעשות ביקורות פתע, לפרסם דברים כאלה באינטרנט כך שבעלי מלון אחרים יראו ויבינו שלא כדאי לעשות את זה גם.

תגובה לעלמה כפיר

לפי דעתי חוק שאוסר על זוגות חד מיניים להתחתן ושולל מהם את הזכות להקים משפחה בארץ הוא נורא, וזה ממש עצוב שאנחנו כבר ב2022 והחוק עדיין לא מרשה לעשות את זה.

לפי דעתי צריך לתת להם להקים משפחה בארץ כי כמו שאישה וגבר יכולים לעשות את זה, כך גם צריך לתת להם.

המודעות על הנושא הזה גדלה כל שנה, והחוק שלא מרשים להם להקים משפחה בארץ לפי דעתי ממש מיותר ומוזר בימינו.

אני מסכימה עם הפתרון של עלמה, שהוא לתת לזוגות להטבים להתחתן ולהקים משפחה.

# data[].attributes.headline
עוז ששון-תגובות

# data[].attributes.subject
עוז ששון-תגובות

# data[].attributes.body
אני מגיב לאיתי נחום
מקרה זה פשוט מזעזע, הרבה גברים היום חושבים שמגיע להם להתייחס לאישה בדרכים האלה
המקרה הזה בו שחקן הכדורגל גרינווד הכריח את אשתו לקיים איתו יחסי מין והכה אותה הוא חמור ביותר וצריך לתלות אותו על כך
לגבי העונש, הרבה שנים בכלא בלבד לא תמיד יעזרו
לפי דעתי חשוב בנוסף לעונש בכלא גם לקחת את רכושו, ולתלות את משפחתו.

אני מגיב לטוהר יפת
מקרה זה פשוט מזעזע, אוהדי ביתר הם אנשים גזענים שמתנכלים לערבים על בסיס קבוע, העונש על כך צריך להיות גבוה מהסיבה שהם פוגעים בזכות לחיים וביטחון, בזכות לדת, בזכות לשוויון, הם מרביצים לערבים, מקללים אותם, פוגעים להם בפרנסה על ידי כך שהם מגיעים למקום העבודה שלהם ועוד…
לפי דעתי העונש צריך להיות גדול מאוד לדוגמא מספר שנים בכלא, פיצוי כספי לקורבנות, וחסימת האופציה שלהם להגיע למשחקי ביתר (בעקבות ההשפעה של אוהדי ביתר האחרים עליהם).

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות עוז ששון

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות עוז ששון

# data[].attributes.body
א. זכות האדם אליה נחשפתי במהלך שיעורי האזרחות היא הזכות לדת ומדת, הזכות אומרת שכל אדם יכול להאמין בדתותאו מדת (לא להאמין)

ב. המקרה שבחרתי בו הוא התנכלות לדתיים בצהל, מקרים בהם אוכל לא כשר, כפיית גילוח ועוד..

https://archive.jdn.co.il/breakingnews/727123/

ג. הזכות נפגעה בכך שבצבא, מקום בו השירות הוא חובה ואתה חי שם ויושן שם מכריחים אותך לאכול לא כשר, כופיםגילוח (מנוגד לתורה) ועוד…

הזכות לדת נפגעת פה מהסיבה שזאת האמונה שלהם ומכריחים אותם לעשות דברים נגד האמונה שלהם

ד. ניתן לשמור על זכות זאת עם תשומת לב לפרטים, שינוי מקור האוכל למקור כשר, פטור מגילוח וכדומה…

ה. ( התמונה למעלה )

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות-מור גרנלר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות-מור גרנלר

# data[].attributes.body
עבודה בנושא זכויות
מור גרנלר
מגיבה לעלמה כפיר
לדעתי החוק שאוסר על זוגות חד מיניים להתחתן הוא חוק נוראי שלוקח מאנשים את זכותם לחירות, לעשות ולהחליט מה שהם חושבים שטוב להם ולהיות עם מי שטוב להם.
הפיתרון שעחמה הציעה הוא פיתרון מאוד טוב הוא כולל את שני הצדדים ומתחשב בכולם, בכך שכל הצדדים מתפשרים וגם מקבלים את מה שרצו.
עוד פיתרון אפשרי הוא שהממשלה תתערב וצותיא חוק שמאפשר לזוגות להטבים להתחתן בארץ.
כך יהיו חייבים לכבר את החוק כמו שמכבדים כל חוק אחר במדינה ויאפשרו לזוגות להתחתן.

מגיבה לנועם רוזנברג
אי השוויון כלפי נשים בצהל הוא דבר מזעזע לדעתי.
גם נשים וגם גברים הם בני אדם שווים וצריכים להתייחס אליהם בדיוק באותה צורה, בלי דיבור או התנהגות שונה.
הפיתרון שהציעה נועם הוא פיתרון טוב ונכון. ככל שיותר גברים יפגינו ביחד עם הנשים על החוקים האלה, אולי דבר זה יגרום לצבא להבין שגם הצד של הגברים תומך בנשים בעיניין זה וכך ישנו את החוק הנוראי הזה.
עוד פתרון שני חושבת שיכול להיות שימושי הוא לעשות בחינות גם לנשים, ולפחות לתת להן את ההזדמנות להוכיח את עצמן.
עם הן לא יצליחו אז לא יתקבלו בדיוק כמו גברים שלא מצליחים לעבור, ועם הן יצליחו לעבור את המבחנים יתקבלו ויקבלו יחס שווה ליחס שמקבלים גברים.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות- יעל קמיני (חלק ב)

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות- יעל קמיני (חלק ב)

# data[].attributes.body
תגובה לאיתי נחום
לדעתי סיפור זה הוא סיפור מזעזע.
כמות הנשים שסובלות/סבלו מאונס במיוחד מהאדם הכי קרוב להן, האדם אשר הם התחתנו איתו,  זאת טראומה שנשארת איתה לכל החיים וזה מערער את חייה של הנפגעת. משנה את כל ההסתכלות על החיים שלה על היכולת שלה לסמוך על אנשים.
אני חושבת שהפתרון של איתי הוא פתרון טוב,  וצריך להקפיד על ענישה בהתאם, וענישה חמורה. בנוסף צריך לדעתי להעלות את המודעות אצל הגברים שיבינו שאישה זה לא חפץ, לעשות פרסומות, כתבות, כרזות ברחובות- הכול כדי לעלות את המודעות.
להעלות את המודעות שנשים לא צריכות לסבול כי הגבר שלהן רוצה לספק את צרכיו, וגם להבהיר להן שהן צריכות לשתף ולא לשמור בבטן, ולדעת שיש אנשים שאפשר לסמוך עליהם.

תגובה לרז פרידמן
מקרה זה מעציב אותי מאוד. מעציב אותי לחשוב שנערים בגילי, ואפילו אנשים שיותר מבוגרים ממני יכולים להיות כל כך חסרי רגישות לגבי אנשים עם מוגבליות. כמו שמצויין בזכות לשיוויון: (כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית ,צבע אור, מוצא, מראה חיצוני ,מוגבלות מסויימת ,גיל, השקפת עולם ,השתייכות פוליטית ועוד.
אין להפלות אדם בשל זהותו ,שיוכו ,סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון הבחנה מותרת. אפליה-יחס שונה אל שווים.) צריך לקבל את כולם, ולא לשפוט, להשפיל ולהעליב מישהו ברגל המגבלה שלו.  קשה לי לחשוב על זה שלמרות שסיפר להם, למרות שאמר להם שהוא אינו שולט בזה- הם עדיין היו כלכך רעים אליו.
אני חושבת שדרכי הפתרון שרז העלה הן טובות ונכונות, ויכולות
להועיל מאוד למנוע עוד מקרים כאלו.
בנוסף אני חושבת שצריך לההעלות את המודעות בבתי הספר: ללמד ילדים מגיל קטן לקבל את האחר, להראות להם שכולנו שווים- עם או בלי מוגבלות. שאין ממה לפחד ואין סיבה ללעוג להם, הם בני אדם בדיוק כמו כולם. להראות לאנשים גם מה הצד המושפל מרגיש. בנוסף צריך להמשיך לעלות את המודעות ברחבי העולם כולו על ידי פרסומות, כרזות, תוכניות, הרצאות.

# data[].attributes.headline
נועם רוזנברג-תגובות

# data[].attributes.subject
נועם רוזנברג-תגובות

# data[].attributes.body
בחרתי להגיב לעלמה כפיר.
אני חושבת שצריך להוציא את חוק זה ושחוק זה הוא חוק נורא מכיוון שלכל אחד לא משנה מה הנטייה המינית שלו מגיע הזכות להתחתן בארץ ישראל והזכות להקים משפחה בארץ ישראל.
וכל אחד יכול לבחור מה טוב בשבילו ומה נכון בשבילו בלי שיהיו לו הגבלות במדינה שהוא חיי בה.
בנוסף כל אחד יכול לבחור את החיים שלו, מה הוא רוצה לעשות ועם מי להתחתן.
אני חושבת שלא צריך להיות הבדל בין גבר ואישה לבין זוגות חד מיניים וחייב להיות שוויון.
אני חושבת שהפתרון שעלמה הציעה הוא רעיון טוב ונכון מכיוון שכמו שהיא אמרה, לא צריך להיות הבדל וצריך לתת להם את כל הזכויות שנותנים לזוגות הטרוסקסואלים.

תגובה למור גרנלר
אירוע זה הוא לפי דעתי אירוע נוראי ומזעזע.
לכל אדם מגיע הזכות לחיים וביטחון לא משנה מה הוא עשה ולאף אדם לא מגיע להירצח שהוא חף מפשע.
בנוסף אני חושבת שיש אנשים שחושבים שלרצוח זה הפתרון היחיד שיש בעיות בית אנשים, דבר זה חייב להתשנות.
אני מסכימה עם הפתרון של מור.
העלאת מודעות לנושא זה יכולה לעזור, אפשר גם לשים שלטים, לפרסים באפליקציות חברתיות ועוד.
יש הרבה דרכים להעלאת המודעות לנושא זה.
בנוסף אני חושבת שהעלאת מודעות לנושא זה, זה דבר חשוב מאוד וצריך שכולם יהיו מודעים לזה שהם לא יכולים לקחת חיים של בן אדם אחר, לא משנה מה הסיבה שלו.

# data[].attributes.headline
תגובה: מיכל אדלר

# data[].attributes.subject
תגובה: מיכל אדלר

# data[].attributes.body
בחרתי להגיב לאביב גלוברמן,

הדילמה וההתנגשות בין הזכויות שנוצרה בפרשייה המזעזעת הזאת שחדרה לפרטיות של בני אדםחפים מפשע היא קשה, שתי זכויות חשובות מאוד עומדות זו מול זו ויש לשקלל ביניהן, לפי דעתיעשית עבודה מצויינת!

בחרתי באירוע זה משום שהפרשיה מאוד מעניינת אותי ואני עוקבת אחריה בעדיקות כיוון שזהמשפיע על עוד תחומים כמו לדוגמה משפטים.

בחרתי להגיב לעלמא שקולסקי,

המקרה המזעזע הזה הוא לצערי חלק ממה שקורה במדינת ישראל באופן יומיומי.

קיימת התייחסות לחיי אדם כמשהו מובן מאליו ולא יקר ערך וזו תפיסה שגויה לחלוטין.

חיים הם משהו יקרים ולא נוהגים בהם בקלות דעת!

עשית עבודה מצויינת עלמא, היה מאוד מעניין לקרוא, ישר כוח!

# data[].attributes.headline
אביב גלוברמן- חלק ב(תגובות)

# data[].attributes.subject
אביב גלוברמן- חלק ב(תגובות)

# data[].attributes.body
אני מגיבה ל-עדי הרשקוביץ

האירוע הזה הוא אירוע מזעזע ושמעתי עליו רבות וכל פעם מחדש כואב לי הלב ועוברת בי צמרמורת.

אני כלכך מצטערת בשביל ליאן שהיתה צריכה לעבור מעשים נוראים שכאלה ולחוות טראומה כזאתי.

ולבנות האלו שחשבו שזה מצחיק, אני מקווה שהן הבינו את הטעות שעשו ושלא יחזרו עליה.

הם פגעו בליאן, בכבוד והפרטיות שלה כמו שציינת, הפגיעה בזכויות האלה נורא קשה ואני מקווה שליאן במקוםיותר טוב עכשיו.

אני מסכימה עם הדרך פתרון שלה,לדעתי אם יעלו המון מודעות חברתית המקרים הללו יכולים להפסיק.

ואני מסכימה שילדים אולי לא יבינו כלכך למה מתכוונים אבל אם המבוגרים ייחשפו למקרים הללו והם יודעיםכמה זה לא בסדר ואף אחד מהם לא יירצה שזה ייקרה לילדים שלו ,אז המבוגרים יחנכו את הילדים שלהםאחרת ולא ייתנו לדבר כזה נוראי לקרות.

אני חושבת שגם צריך להיות אכיפה וענישה חמורה מבית הספר כמו שהזכרת, כך הבנות יילמדו שזו לא הדרךוכמובן שאין שום מקום לאלימות בבית הספר וגם לא בבית הספר ולעתיד הן יידעו מה עשו לא בסדר וכמה סבלגרמו בלי שום סיבה.

עדי ציינה שהזכויות:הזכות לכבוד והזכות לפרטיות נפגעות ואני מסכימה איתה ובנוסף לדעתי נפגעת גם הזכותלחיים ובטחון.

״כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה״.

פגעו בליאן גם בגופה וגם בנפשה.

בית הספר אמור להיות מקום מוגן ובטוח  שאפשר להסתובב בו ולחיות ללא פחד שייקרה לך משהו רע ולאייפגעו בך חס וחלילה.

הבנות הללו פגעו לליאן בזכות לחיים ובטחון,

ועצם העובדה שליאן היתה צריכה להיכנס לבית הספר ולחשוש לפגיעה בגופה ובנפשה

סימן שמשהו לא בסדר קורה, משהו של אמור לקרות ושחייה לעצור בעדו.

אני מגיבה ל-עלמא שקולסקי

זו הפעם הראשונה ששמעתי על האירוע הזה.

האירוע שתיארת הינו אירוע נוראי, משה רק הלך לסיבוב ליד ביתו ונדקר למוות, למה? אין סיבה, סתם ככה.

משה לא איים עליו, מתוך נימוס בא ודיבר איתו וכמה דקות אחרי זה מצא את עצמו מדמם למוות על הרצפה.

האירוע הזה הינו אירוע נוראי מכל סוג ואני מקווה שעם השנים יילכו ורק יצטמצמו האירועים הללו.

אני חושבת שהחברים של הנאשם פעלו באופן מדהים, לא מספיק בזמן בשביל להציל את משה אך עדיין פעלובצורה טובה מאוד, הם היו יכולים לברוח אך החליטו לרוץ למשה ולנסות להציל אותו ולעזור לו מהדקירה שלחברם.

אני מסכימה עם עלמא שאי אפשר כלכך לאכוף את הפגיעות בזכות הזאת בצורה הכי טובה כי הסברה והעלאתמודעות רק תבהיל אנשים ולא תמנע זאת אז אני חושבת שהדרך הכי טובה תהיה אכיפה וענישה. לשבת בכלא המון שנים, בייחוד והרצח היה ללא סיבה, משהו אפילו לא איים על הנאשם כדי שהנאשם היה צריך לפעול בדרךכזו.

ואני מסכימה עם עלמא ומקווה שיהיה שלום הדדי בין אחד והשני וגם אם הוא קצת שונה מאיתנו וגם אם לא, זולא סיבה לרצח.
אני מסכימה איתך שהזכות לחיים וביטחון נפגעת לדעתי גם בצורה הכי קשה שיש המובילה למוות.
״כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה״.
משה רק יצא מהבית להסתובב ולנשום אוויר ונדקר למוות
אני בטוחה שמתי שיצא מהבית בכלל לא חשב לעצמו שעוד מספר דקות אני אמצא את עצמי גוסס בין חיים למוות בגלל מה? אין סיבה.
אני חושבת שאנשים לא צריכים לצאת מהבית עם פחד שאולי זה ייקרה להם, הפגיעות הנוראיות הללו.

# data[].attributes.headline
איתי נחום-תגובה 

# data[].attributes.subject
איתי נחום-תגובה 

# data[].attributes.body
אני בחרתי להגיב לשקד יצחק
לפי דעתי נהג האוטובוס היה מוכרח לעלות אותם בלי בכלל לחשוב על צבע גופם או על איזה דת הם או איזה מין זה בכלל לא משנה דבר כזה לא יכול לקרות וצריך להעניש בחומרה אנשים הפועלים כך, אני חושב אבל שאפשר לברר למה זה קרה יותר לעומק .

אני בחרתי להגיב לעדי הרשקוביץ

האירוע עליו עדי רשמה הוא אירוע מחריד שקרה המון פעמים להמון אנשים, רציתי להגיד שהדרכים בהם עדי הציע לטפל לא ימנעו את המקרה לחלוטין ועדיף להעניש יותר בחומרה ,עדי רשמה שהזכות לכבוד ופרטיות הן הנפגעות רבל אני בכלל חושב שהזכות הנפגעת זה לחיים ובטחון הזכות לחיים ובטחון אומרת שלכל אדם מגיע את המרחב הפרטי שלו מבלי שאדם יפגע בו בדרך מילולית או פיזית וחובת המדינה להגן אליו ובחוק זה התלמידה נפגעה על ידי שאר התלמידות מה שלא אמור לקרות!!!

# data[].attributes.headline
תגובות - עידו קליין

# data[].attributes.subject
תגובות - עידו קליין

# data[].attributes.body
תגובה אביב גלוברמן.
לפי דעתי הקטע הזה שהמשטרה עוקבת אחרי הטלפונים שלנו גורמת לי להרגיש שאין לי יותר חיים פרטים וכזה דבר לא צריך לקראת לאף אחד, זה גם יכול לעזור בקטע של לעצור פיגועים נוראים שמתכננים.
לדעתי הפתרון שאביב הציעה הוא פתרון מעולה מכיוון שככה היה אפשר לגרום למשטרה לעקוב אחרי האנשים המסוכנים באמת ולא לעקוב אחרי אנשים רגילים שחפים מפשע, עוד דרך פתרון שהייתי מציע זה להעביר את המעקבים ההלו אחרי אנשים מסוכנים לשב"כ.

תגובה איתי כהן.
לפי דעתי המצב שהיינו בו היה נורא וכל הסגרים שהיינו בהם היו קשים וארוכים כל הקטע הזה שלא היה אפשר לצאת לעבוד ולא היה אפשר לצאת החוצה מהבתים לדעתי הייתה רעה לכל האנשים שזה גרם להם לעבד את זה בבית בלי לנסוע ולעסות ספורט.
הפתרון שהוצע הוא פתרון טוב אבל לדעתי היה צריך לעשות רק סגר אחד בהתחלה ולא לעשות עוד סגרים ולתת לכל האנשים לצאת לעבוד, לנהוג, לעשות ספורט ועוד.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות חלק ב-עלמה כפיר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות חלק ב-עלמה כפיר

# data[].attributes.body
תגובה למור גרנלר

דעתי על אירוע זה היא שזה אירוע נורא, אירוע זה שלל מהאישה את הזכות לחיים וביטחון, לצערי קורים עוד המון מקרים כאלה וקורים המון מקרים של אלימת נגד נשים וצריך להעלות את מודעות הציבור למקרים כאלה.

אני חושבת שכפתרון לבעיה זו צריך להעלות את מודעות הציבור בסרטונים וכתבות ועוד דברים שיוכלו להיכנס ללב של האנשים וללמד אותם לא לקחת את החוק ליידים, אפשר לקחת נשים שעברו אלימות מבני זוגם שיספרו את הסיפור שלהן או אימהות ואבות שבנותיהן נרצחו על ידי בני זוגן ועל ידי כך שבני זוגן לקח את החוק ליידים וכך אפשר לנסות להיכנס לליבן של האנשים ולהראות להם שאי אפשר לקחת את החוק לידיים לא משנה מה.

תגובה לנועם רוזנברג

לפי דעתי אי השוויון נגד נשים בצהל צריך להשתנות, כיום שכהעולם השתנה צריך לראות שגם נשים יכולות להיות לוחמות ולא להפוך נשים לוחמות לנשים יוצאות דופן, אני חושבת שמקרה זה הוא מקרה מזעזע היה צריך לקבל אותן לאיזה תפקיד שהן רוצות כל עוד הן מוכנות מבחינה גופנית להתקבל לתפקיד זה ולקבל אותן בדיוק כמו שמקבלים גברים ולא להתנהג אליהן כאל שונות ולא לקבל אותן.

לפי דעתי כפתרון לבעיה זו אפשר לשים לב יותר לנשים בצהל וצריך לקבל אותן לאיזה יחידות שהן רוצות וכן לקבל אותן ליחידות מובחרות ולשלב אותן עם גברים, אפשר לפתוח יחידות קרביות ומובחרות גם לנשים וגם לגברים ולהראות שגם נשים יכולות.

# data[].attributes.headline
עבודה בזכויות אורן בוקובזה (תגובות)

# data[].attributes.subject
עבודה בזכויות אורן בוקובזה (תגובות)

# data[].attributes.body
אני מגיב ללירי שגיב.
לפי דעתי האירוע לא היה צריך לקרות בגלל שלמורה מותר להביע את דעותיו בשיעור בדיוק כמו שהתלמידה עשתה והוא לא צריך להיות מפוטר על כך. מורים לא צריכים לחשוש להביע את דעתם כל עוד גם התלמידים מביעים.
עוד דרך פתרון שהייתי מציע היא לעשות הסכמה בית ספרית היא שלמורים ולתלמידים אסור לערב פוליטיקה בשיעור.

אני מגיב לשקד יצחק
לפי דעתי הנהג היה צריך להעלות אותם לאטובוס לא משנה איזה צבע עור יש להם.
אני חושב שזה לא צריך לקרות וצריכים לפתר את הנהג. הילדים לא צריכים לחשוש להעלות לאוטובוס רק בגלל הצבע עור שלהם
עוד דרך פתרון שהייתי מציע לחברת אוטובוסים זה לחקור ולראות אולי הייתה סיבה אחרת שהוא לא העלה אותם

# data[].attributes.headline
עדי הרשקוביץ חלק ב'

# data[].attributes.subject
עדי הרשקוביץ חלק ב'

# data[].attributes.body
תגובה למיכל אדלר.
אירוע זה הוא אירוע נורא, שלצערנו אירועים מהסוג הזה ממשיכים לקרות.
הפגיעה בגופה ובנפשה של שירה מזעזעת, וזהו מעשה אכזרי אשר לא אמורים להעלות על הדעת בכלל.
כל אדם רשאי לזכות לחיים ובטחון, כמו שאמרה מיכל, ולדעתי כל בן אדם רשאי לחיות ללא פחד שבן/בת זוגו יפגעו, ישפילו ויחרבו אותם.
דעתי על הפתרון שהציעה מיכל היא שזהו פתרון טוב, ולהעלות את המודעות יתרום מאוד, כאשר אנשים ידעו לצאת מזוגיות רעילה, ויבינו את המשמעות של אלימות בן בני זוג.
לדעתי עוד פתרון אשר יועיל, זה להעביר סדנאות, לפרסם יותר את הקו הטלפוני שבו ניתן לקבל עזרה, לפתוח יותר מקלטים לנשים מוכות, כנל גם על הגברים המוכים והגדרה מוחלטת של ענישה לאלימות במשפחה.

תגובה לרז פרידמן.
האירוע שבחרת הוא אירוע נוראי ופוגע, ועצוב שדברים כאלו עוד קורים בתדירות גבוהה.
לא צריך לצחוק על בן אדם, ולא על השוני שלו, בין אם זה מראה חיצוני, אישיות, מוגבלות.
בנוסף לזכות שרז בחר (הזכות לפרטיות) לדעתי גם הזכות לשוויון נפגעת פה.
הזכות לשוויון זוהי זכות שאומרת  שכל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.

הזכות לשוויון נפגעת מכיוון שמפלים, מזלזלים ופוגעים בבן אדם בשל המגבלה שלו- תסמונת טורט.

דעתי על הפתרון של רז היא שלהעלות את המודעות זה רעיון מעולה, וצריך להביא אותו עוד יותר לידי ביטוי, כמו שלטי חוצות, פרסומות.
ניתן לשלב אותם בחברה, להרצות ולפרסם אותם, כמו שעשו עם אביתר, אשר לקחו אותו לדגמן.
לדעתי הרעיון של הדרכה לנהגי אוטובוס זה רעיון טוב, כיוון שניתן למנוע עוד אירועים כאלה, אם אנשים ידעו איך להתמודד איתם.

# data[].attributes.headline
תגובה-אדיר דדון

# data[].attributes.subject
תגובה-אדיר דדון

# data[].attributes.body
אני מגיב ליהל נבון
אני חושב על סילוק יוצאי אתיופיה שזה דבר נוראי שאסור לעשות בגלל שהם פוגעים בחינוך הילדים ובהרגשה שלהם. אני חושב שהפתרון שהוצע יכול ממש לעזור ואפילו למנוע מקרים כאלו אבל אפשר גם לספק מקלט לאנשים שצריכים עזרה.

אני מגיב לאורן בוקובזה
אני חושב שהמקרה של גורג פלויד היה מקרה נוראי ואכזרי של גזענות שפגע לא רק בגורג פוליד ובמשפחה שלו אלה זיעזע את כל העולם. אני חושב שהפתרון שהוצע הוא עדכני ומתאים לתקופה ויכול לשפר את היחס של האנשים ואת המחשבה בנוגע לגזענות.

# data[].attributes.headline
עבודה בזכויות לירי שגיב - תגובות

# data[].attributes.subject
עבודה בזכויות לירי שגיב - תגובות

# data[].attributes.body
התגובה הראשונה שלי היא לאירוע של אורן בוקובזה, בעניי אתה לגמרי צודק, המעשה הזה אכזרי והוא מעשה שלא אמור לקרות בכלל בחיינו.
עוד זכות שהייתי כותב שנפגעה פה חוץ מהזכות לשיוויון היא הזכות לחיים וביטחון, "הזכות לחיים וביטחון הם התנאי לקיומן של יתר הזכויות ולכן כה חשוב להבטיח את חייו וביטחונו של כל אדם באשר הוא" השוטר לקח לו את הזכות לחיים וביטחון בכך שלחץ עליו עד למצב שהוא לא היה יכול לנשום, השוטר היה יכול פשוט לאזוק אותו וזה מספיק.
בעניי הרעיון שבחרת לצורת האכיפה הוא מעולה, צריך ללמד ילדים עוד מגיל קטן שאין מקום לגזענות בעולם ואסור לשפוט אדם על פי דתו מגדרו או צבע עורו.

תגובתי השנייה היא לאירוע של איתי נחום, במחינתי אתה צודק בכל מה שכתבת הקשור לאונס, שה לא אמור לקרות בחיינו ביום יום. חוץ מהזכות לחיים וביטחון נפגעה פה גם הזכות לכבוד
" לכל אדם הזכות שלא להיות חשוף ונתון ליחס משפיל, מזלזל, מבזה, פוגעני או לטיפול או יחס אכזרי ובלתי אנושי."
מה שקרה לבת זוגתו הוא בידיוק מה שזכות זו אומרת, היא זכתה ליחס פוגעני ואכזרי מצד בן זוגה ולמרות שלא רצתה לקיים יחסי מין הוא השתמש בכוח והתנהג אליה ביחס משפיל ומזלזל.
אני מסכים עם הרעיון שהצעת ולכל מקרה אונס צריך לטפל בהתאם בלי לרחם על האנס, ולהכניס אותו להמון זמן בכלא.
עוד פתרון שהייתי מציע הוא לקיים הפגנות המתייחסות לאותו מקרה ומעלות את המודעות של מקרי אונס, מה שיגרום להרבה נשים הקורבנות לאונס לדווח ולא לפחד, ולדעת שהרבה אנשים מאחוריהן ותומכים בהן.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות - חלק ב רז פרידמן.

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות - חלק ב רז פרידמן.

# data[].attributes.body
מגיב ליהל נבון.
דעתי על אירוע זה היא שזו התנהגות מבזה ונוראית מצד מערכת החינוך שמעיפה ממסגרתה תלמידים רק על פי צבע עורם והציונים שלהם, דבר אשר יכול להוביל לחוסר ידע חשוב מאוד בחיים.
הפתרון של יהל הוא טוב מאוד בעייני כי - להפגין על נושא מסויים יכול להעלות את המודעות לנושא ולגרום לאנשים אחרים לנושא ברצינות רבה.
פתרון נוסף יכול ליהיות מימון מצד מערכת החינוך להשלמת החומר שאותם תלמידים פספסו אחרי הצבא או להחזירם לבית הספר.

מגיב למיכל אדלר.

דעתי על האירוע של שירה איסקוב הוא שהאירוע הוא נוראי ומחריד בגלל שבעלה של שירה תקף אותה בלי שם סיבה באלימות רבה בניסיון להרוג אותה, בנס שירה יצאה בחיים אבל עדיין סובלת מפגמים בגופב וצלקות רבות.
הפתרון של מיכל הוא פתרון מצויין בעייני כי להעלות מודעות למקרים כאלו יכולה להציל חיים.
פתרון נוסף שאני מציע הוא להחמיר את עונשיהם של פושעים מהסוג הזה כדי להרתיע את מי שרוצה לעשות מקרים דומים.

# data[].attributes.headline
תגובה- שי לי בן-אבי 

# data[].attributes.subject
תגובה- שי לי בן-אבי 

# data[].attributes.body
אני מגיבה למור גרנלר.
דעתי על האירוע שהיא בחרה היא שהאירוע הזה מאוד נוראי ועצוב שדברים כאלה קוראים ושזה לא בסדר שיש אנשים שככה פועלים במצבים כאלה. לא משנה מה קורה, לכל בן אדם יש את הזכות לחיים ובטחון ולחיות בלי פחד.
אני מסכימה עם הפתרונות שהציעה מור, ולדעתי אפשר גם בנוסף לעלות את המודעות בעזרת פרסום הסיפור ברשתות החברתיות, מה שאולי יעזור להעלאת המודעות והעלאת האכיפה במשטרה שיעזור למנוע מקרים כאלה בכך שהמשטרה תתפוס את האנשים בזמן, והאדם יקבל את העונש שמגיעה לו. ברגע שאחרים יראו מה קרה לאותו בן אדם אולי זה יעזור להם לחשוב אחרת.
זכות נוספת שנפגעת במקרה זה היא הזכות לפרטיות.
הזכות לפרטיות אומרת שכל בן אדם זכאי לחיות ללא חשיפה, התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי של האדם בניגוד לרצונו. זכות זאת יכולה להיפגע על ידי חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו. במקרה זה למרות שהבעל רצח את אשתו והיא לא חיה כדי לראות את זה, הוא צילם את עצמו רוצח אותה, מה שבנוסף למקרה הנוראי שקרה פוגע בזכות לפרטיות שלה.

אני מגיבה ללירי שגיב.
דעתי על האירוע שהוא בחר זה שחבל שמורי צריכים לפחד על מה שהם אומרים. מקרה זה יכול לגרום לשאר המורים יותר לשים לב למה שהם אומרים בקרב התלמידים בחשש שגם אליהם התלוננו והיפגעו ולדעתי הם לא צריכים לשוש ממקרים כאלה.
אני מסכימה עם הפתרונות הוא הציע, ולדעתי הדרך הטובה ביותר לתמוך בזכות זו היא לאפשר למורים להגיד את דעתם בלי שישפטו אותם (שמתאים לקרב תלמידים) כדי גם להראות לתלמידים לכולם מגיע יחס שווה ולכולם מגיע להביע את עמדתם בלי שישפטו אותם.
זכות נוספת שנפגעת במקרה זה היא הזכות לכבוד, הזכות לכבוד אומרת שכל בן אדם זכאי לא להיות חשוף ליחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני או הכרה בהיותו של כל אדם בן אנוש. זכות זאת נפגעת במקרה זה בכך שאותם תלמידים התלוננו על המורה, מורים שונים שמעו על סיפור זה, וכבודו נפגע. בנוסף זכות זאת אומרת "הכרה בהיותו של כל אדם בן אנוש" מה שפוגע בזכות זאת, לכל האנשים יש את הזכות לחופש המחשבה הדעה והמצפון, אך במקרה זה, לא התייחסו אליו כך, וזכותו נפגעה.

# data[].attributes.headline
שקד יצחק- עבודה בנושא זכויות חלק ב׳ (תגובות):

# data[].attributes.subject
שקד יצחק- עבודה בנושא זכויות חלק ב׳ (תגובות):

# data[].attributes.body
אני מגיבה ל- רוני אלדור:

לדעתי האירוע אותו רוני בחרה הינו אירוע נוראי ולצערי אירועים מסוג זה עדיין קורים לא מעט בימינו. אני מסכימה ותומכת בדרכי האכיפה שהציעה רוני. האירוע שבחרה רוני הינו ללא ספק דוגמה לפגיעה קשה בזכות לשוויון. אך בנוסף לפגיעה בזכות לשוויון באירוע זה ניתן להבחין שבאירוע מתקיימת פגיעה בזכות נוספת והיא בזכות החירות- חופש הדת. חופש הדת אומר ש ״זכותו של אדם להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג או פולחן (כל עוד אין בפולחן משום פגיעה באדם אחר או בחברה)״. לפי זכות זו מרפאת השיניים לא יכלה שלא לקבל את רופאת השיניים רק על סמך מנהגי הדת שלה (חבישת חיג'אב) כיוון שלפי חופש הדת לכל אדם מגיע החופש להאמין ולבטא את אמונתו בכל דת ובכל דרך כל עוד לא פוגע באדם או בחברה אחרת. במקרה זה העובדת לא פגעה באף אדם/חברה אחרת ולמרות זאת מרפאת השיניים לא קיבלה אותה לעבודה. מרפאת השיניים פגעה לרופאה בחופש הדת המגיע לה.

אני מגיבה ל- איתי נחום:

לדעתי האירוע אותו בחר איתי הינו אירוע מזעזע ומצער מאוד לדעת שאירועים מסוג זה עדיין ממשיכים לקרות בימינו. בנוסף לזכות הנפגעת- הזכות לחיים וביטחון אותה איתי ציין, זכות נוספת נפגעת באירוע זה והיא הזכות לפרטיות. הזכות לפרטיות הינה ״הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר״. שחקן הכדורגל פגע בזכות לפרטיות של אשתו בשתי דרכים. הדרך הראשונה הייתה כאשר ״העניש״ אותה על כך שאינה רוצה לקיים איתו יחסי מין. לכל אדם יש את הגוף האישי שלו, שחקן הכדורגל לא קיבל את העובדה שאינו יכול ״לחדור פיזית לגופו של בן אדם״ (לפי הגדרת הזכות לפרטיות) ללא הסכמתו ורצונו. הדרך השנייה בה פגע השחקן בזכות לפרטיות של אשתו הייתה כאשר הכה אותה.  השחקן ״חדר למרחב הפרטי״ (לפי הגדרת הזכות לפרטיות) של אשתו בניגוד לרצונה, דבר הפגע בה ובזכות לפרטיות המגיעה לה. אני מסכימה עם דרכי האכיפה אשר הציע איתי להתמודדות עם מקרים מסוג זה אך יכולה להוסיף שלדעתי אנשים המבצעים מעשים נוראיים כאלה צריכים לפי חוק לקבל את העונש המגיע להם (בלי ויתורים ובלי הקלות). לדעתי על מעשים כאלה צריך לקבל עונש לא פחות קל מאשר מעשים רעים אחרים. זו היא פגיעה בנפש ובגוף של בן אדם וטראומה לכל החיים בשביל אותו אדם. נוסף על כך הנני חושבת שאדם ״מפורסם״ או ״מוכר״ כמו שחקן הכדורגל צריך לקבל עונש זהה כמו אדם ״רגיל ופשוט״ ולא עונש קל יותר רק בגלל ש ״מכירים אותו״ .

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות אדם (חלק ב)- רוני אלדור

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות אדם (חלק ב)- רוני אלדור

# data[].attributes.body
האירוע הראשון אליו אני מגיבה הוא לאירוע של שקד יצחק:
לדעתי אירוע זה הינו אירוע עצוב ומבזה ולצערי אירועים מסוג זה חוזרים על עצמם לא מעט . לדעתי דרכי האכיפה אותם שקד הציעה הינם דרכי אכיפה טובות ומועילות לאירוע זה ואני מסכימה ומחזקת אותם. באירוע בו שקד בחרה , בניגוד לזכויות הנפגעות באירוע ( הזכות לשוויון והזכות לכבוד ) הזכות להליך הוגן נשמרת ומתקיימת . לאחר האירוע בו נשללו שתיים מהזכויות הטבעיות של הנערים , הנערים פנו לרכזת הנוער מהמוקד לקליטת יוצאי אתיופיה אשר יצרה קשר עם היחידה הממשלתית והיחידה פנתה לחברת דן ( חברת האוטובוסים ) לבירור הפרטים לקראת נקיטת צעדים משפטיים לטיפול האירוע . האירוע הועבר לטיפול משפטי במשרד המשפטים . הסיוע המשפטי סייע לנערים ועזר להם להגיש תביעה נגד חברת דן . בית המשפט קבע שהנערים יפוצו על ידי חברת דן. בשלב זה באירוע ניתן להבחין בהתקיימות הזכות להליך הוגן אשר מגיעה לנערים .

האירוע השני אליו אני מגיבה הוא לאירוע של עדי הרשקוביץ:
אירוע זה הינו אירוע נוראי ומזעזע שלצערי לא קרה פעם אחת בלבד ואני מקווה שיפסק בהקדם האפשרי . לדעתי דרכי האכיפה שהציעה עדי הינם דרכי אכיפה שעשוים להועיל ולהפחית את מקרים אלו , הנני תומכת בדרכים אלו . באירוע שעדי הציגה היא בחרה בזכויות הנפגעות לזכות הכבוד והזכות לפרטיות , אני מסכימה שזכויות אלו נפגעות אך לדעתי גם הזכות לחיים וביטחון נפגעת במקרה זה .
הזכות לחיים וביטחון - כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה . חובת המדינה להכן על כל בני האדם בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה . הזכות לחיים וביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם . היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר , שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממשאת שאר זכויותיו.
באירוע זה התלמידה הנפגעת עוברת התעללות פיזית ונפשית . כך הזכות לחיים וביטחון נפגעת : " כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו" .       התלמידה חוותה התעללות קשה מצד תלמידי שכבתה . התלמידה הושפלה וספגה התנהגות מבזה , משפילה , פוגענית ואכזרית .

# data[].attributes.headline
תגובה- טוהר יפת

# data[].attributes.subject
תגובה- טוהר יפת

# data[].attributes.body
אני מגיבה לעלמה כפיר.
שמעתי רבות על החוק שאוסר על זוגות חד מיניים להתחתן ושולל מהם את הזכות להקים משפחה בישראל עוד לפני שקראתי את העבודה שלך וזה חוק שמאוד מכאיב לי לשמוע עליו.
מבחינתי חוק זה הוא חוק מיותר לחלוטין, כמו שציינת את הזכות לשיוויון, אם לזוג של גבר ואישה מותר להתחתן ולהקים משפחה במדינת ישראל אז גם לזוגות חד מיניים צריך להיות מותר.
נוסף לזכות השיוויון שנשללת מזוגות חד מיניים כתוצאה מחוק זה, ניתן להסיק שנשללת מהזוגות החד מיניים גם את חופש הבחירה לעשות מה שהם בוחרים לעשות ואם הם בוחרים להתחתן ולהקים משפחה על אדם מאותו המין כמו שלהם אז זאת בחירה שלהם וזה בסדר גמור, לכל אדם יש את חופש הבחירה לעשות מה שהם רוצים מבלי שאף אחד יכריח אותם מה לעשות, להימשך לאיזה מין שהם נמשכים אליו מבלי להצטרך לסבול הערות או שפיטה של אנשים אחרים, ולהקים משפחה עם האדם שהם רוצים לעשות את זה איתו.
חופש הבחירה: בחירה חופשית או רצון חופשי הם ביטויים הבאים לציין שהתנהגותו של האדם (מעשיו, החלטותיו, מחשבותיו ורגשותיו) הם פרי רצון עצמאי ובן-חורין, ואינם קבועים מראש ומוכתבים בידי הסיבתיות הדטרמיניסטית ואף לא על ידי הגורל, או כוחות על-אנושיים.
לדעתי, הרעיון שעלמה הציעה- לתת לזוגות להטבים להתחתן בארץ ישראל ולתת להם את כל הזכויות שנותנים לזוגות הטרוסקסואלים- הוא הפתרון הנכון.
בנוסף, צריך להסביר לעולם שמי שאתה ולמי שאתה נמשך לא קובע שאתה פחות טוב או שונה, ללמד אנשים לקבל את האחר לא משנה מי הוא ומה הוא ולמי הוא נמשך.

# data[].attributes.headline
תגובה- טוהר יפת

# data[].attributes.subject
תגובה- טוהר יפת

# data[].attributes.body
אני מגיבה לאיתי נחום.
כשקראתי על אירוע זה, עברו צמרמורות בגופי.
מקרים כמו מקרה זה עדיין ממשיכים לקרות אך רובנו לא שומעים על כולם כיוון שלא הרבה מהנשים שחוות חוויות רעות כמו אלה מצליחות לשתף מישהו.
לכל אחת יש את הזכות לחיים וביטחון, לא משנה מהם רצונותיהם של הגבר.
נוסף לזכות לחיים וביטחון שנשללה מאישה במעשה זה, ניתן להסיק שנשלל לאישה גם את חופש הבחירה לעשות מה שהיא בוחרת לעשות ואם היא בוחרת שלא לקיים יחסי מין עם בעלה אז זאת בחירה שלה וזה בסדר גמור, לכל אדם ואישה בכללי יש את חופש הבחירה מבלי שאף אחד יכריח אותם מה לעשות.
חופש הבחירה: בחירה חופשית או רצון חופשי הם ביטויים הבאים לציין שהתנהגותו של האדם (מעשיו, החלטותיו, מחשבותיו ורגשותיו) הם פרי רצון עצמאי ובן-חורין, ואינם קבועים מראש ומוכתבים בידי הסיבתיות הדטרמיניסטית ואף לא על ידי הגורל, או כוחות על-אנושיים.
רוב הפעמים שאנחנו שומעים על מקרים כאלה הם חלק מהמקרים בהם הגבר יוצא ללא שום עונש. מבחינתי, ברגע שגבר הכה אישה בגלל הבחירה שלה ובגלל שלא הסכימה לספק את צרכיו המיניים, מגיע לגבר עונשים חמורים ביותר.
כמו שהאישה סבלה מהגבר כך הגבר צריך לסבול!
הפתרון שאיתי הציע- להעניש להרבה זמן בכלא ולעבור המון טיפולים על אונס וכך אנשים יחשבו שנית לפני שיפעלו- הוא פתרון מעולה אך אני חושבת שבנוסף יש עוד אמצעים שאפשר לפעול בדרכם.
כבר מגיל צעיר, צריך ללמד גברים ונשים שאונס ואלימות הוא לא משהו שמותר שיקרה. להוסיף הרצאות בגנים ובבתי הספר על אונס ועל כמה שזה פוגע באדם ושזה לא משהו שצריך לקרות בחברה ובכללי.
כי אם לא נצליח להציל את הדור שלנו שסובל מבעיות כמו אלה, ננסה להציל את הדורות שאחרינו.

# data[].attributes.headline
תגובה- עלמא שקולסקי 

# data[].attributes.subject
תגובה- עלמא שקולסקי 

# data[].attributes.body
אני מגיבה לשקד יצחק.
דעתי על אירוע זה היא שזה ממש עצוב שעדיין במאה ה21 קורים מקרים כאלה. שעדיין יש אנשים שבגלל סטיגמות, דעות קדומות, מקרים שקרו בעבר הם שופטים אנשים ובלי סיבה.
לדעתי אין דרך טובה יותר מבאמת קודם כל לחנך את הילדים, בבית, בבתי הספר, בתנועות ולחשוף אותם לכמה שיותר דברים, כי את דעותם של המבוגרים יהיה יותר קשה לשנות כי הם חיו בתקופה אחרת שבה היו מעמדות שונים וצריך התחיל בילדים שהם דור העתיד שלנו. מדינת ישראל לא נותנת חשיבות רבה כל כך למקרים כאלה וכמעט שאין אכיפה ואם משטרת ישראל תאכוף את המקרים האלה יותר בהדיקות והמדינה תראה שמי שעושה מעשה גזעני כל שהוא מקבל עונש ושהמדינה תוכיח לתושביפ שהנושא הזה חשוב לה אז החברה שלנו תראה אחרת.

אני מגיבה לרז פרידמן.
מקרה זה הוא אחיד מפני רבים שקורים כל יום לכל כך הרבה אנשים ובניהם גם ילדים שלא רוצים ללכת לבית ספר כי יצחקו עליהם או מבוגרים שלא עובדים כי לא מקבלים אותם לעבודה.
לדעתי הדרך הכי טובה למניעת אירועים כאלה הוא לחשוף את החברה ליותר אנשים כאלה. בטלוויזיה גם להביא סיפורים ואפילו לשים בתכנית הבוקר חבר פאנל שיש לו תסמונת טורט או כל מוגבלות אחרת. להביא מורים לבתי הספר שיש להם מוגבלויות וכך ילדים עוד מגיל קטן לומדיפ לחיות עם זה ולהכיר את זה.
ככל שישלבו כמה שיותר אנשים אנשים עם מוגבלויות ככה אנחנו נדע לחיות אחד עם השני יותר טוב, יותר כיף ובלי חוסר נעימות או מבוכה.

# data[].attributes.headline
זכויות- גלי עוז

# data[].attributes.subject
זכויות- גלי עוז

# data[].attributes.body
א. בחרתי בזכות לפרטיות

הזכות לחיות ללא חשיפה, התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי של אדם בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.

הזכות יכולה להיפגע ע״י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

ב. ריגול אזרחים:

מדינת ישראל היא מדינה דמוקרטית ולכן יש לנו זכויות בסיסיות שחלקן נוגעות בזכות לפרטיות,

פרשה שנחשפה לאחרונה היא חשד לריגול אזרחי, עיתון מפורסם בארץ חשף חשד שהמשטרה רכשה והשתמשה בתוכנת פגסוס של חברת NSO שמסוגלת לרגל אחר אזרחים (על ידי הטלפון הסלולרי שלהם), החשד הוא שהמשטרה ריגלה אחרי אנשים בלי אישור של שופט (בעזרת התוכנה), ולא הוכיחה שהיא עוקבת אחרי אנשים מסוכנים.

חשוב לציין שהפרשה עדיין לא נפתרה והיא עדיין בבדיקה.

ג. הזכות לפרטיות היא זכות של אדם לחיות ללא חשיפה וחדירה למרחב הפרטי שלו, באירוע שבחרתי בסעיף ב' הזכות לפרטיות נפגעת כיוון שבמקרה הזה המשטרה חדרה לטלפונים הניידים של האזרחים וכך גם למיקום שלהם, מה ששלל מהם את הזכות לפרטיות.

לעומת זאת התוכנה עוזרת לדעת איפה פושעים ואנשים מסוכנים נמצאים וכך יוכלו המשפטרה למצוא אותם.

בנוסף על כך לשוטרים (שהיו במחלקת הסייבר שהשתמשה בתוכנה) נותנים כיום את הזכות להליך הוגן משום שנותנים להם להוכיח שהם לא השתמשו בתוכנה, נותנים להם להיעזר בעורך דין וכן הלאה.

ד. הדרך שאני מציעה להבאת המודעות בנושא הזכות לפרטיות היא לשתף מקרים בתקשורת, בעיתונות, לעשות דיונים בבתי הספר.

וספציפית במקרה שבחרתי בסעיף ב' לחדד את החוק כיוון שהחוק נכתב נפני המון שנים והוא לא תואם לטכנולוגיה החדשנית של היום.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות-מור גרנלר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות-מור גרנלר

# data[].attributes.body
א. ציין: זכות לחיים וביטחון
הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה . חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה . הזכות לחיים ולביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם . היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר , שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו.

ב. האירוע האקטואלי שבחרתי הוא הגבר שרצח את אשתו במקלחת.
גבר אמריקאי הואשם ברצח אשתו ושם קץ לחייו אחרי חודשיים שהוא נמלט מהמשטרה.
פסקל הואשם ברצח של אישתו סוואנה, הוא צילם סרטון המתעד את המעשה והעלה אותו ליוטיוב יחד עם סרטון שבוא הוא מתנצל בפני ביתו ובנו החורג על מעשיו. בסרטון הוא אמר "אני רוצה שתדעו שאתם הכל בשבילי. אני לא אחראי למעשה הזה זה הכל בגלל אמא שלכם. היא בגדה בי כבר המון זמן..."

ג. הזכות לחיים וביטחון נפגע במקרה בכך שאדם החליט לקחת חיים של אדם אחר רק בגלל שהוא חשב שהוא יכול או אמור לעשות את זה כי אותו בן אדם פגע בו.
לאף אדם אין את הזכות להחליט מי יחיה ומי ימות, גם עם נפגענו מאדם אנחנו לא לוקחים את החיים שלו בגלל זה.

ד. כדי להביא מודעות הציבור בזכות זאת צריך ללמד את כל האנשים שלוקחים את החוק לידיים לקח, ככה שהציבור ידע שאסור לקחת חיים רק כי יכולים ושאם מחליטים לעשות מעשה נורא כזה יש השלכות ולא יוצאים מזה בקלות.

ה. https://youtu.be/pghCbWnzjbY

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות אדיר דדון

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות אדיר דדון

# data[].attributes.body
א.
ציין:הזכות לחיים וביטחון
הצג: הזכות לחיים ולביטחון ולשלמות הגוף מבוססת על ההכרה בכך שנטילת חייו של אדם או פגיעה בשלמות הגוף שלו היא מעשה בלתי מוסרי, ואולי אף המעשה הבלתי מוסרי ביותר של חברת בני האדם.
ב. האירוע שבחרתי הוא על המטפל לאית סלאמה הוא ראשון המואשמים בפרשת ההתעללות ב"כפר בני ציון" בראש העין: היכה בעלי מוגבלויות וצרכים מיוחדים במוט של מגב, הטיח אותם למיטות וספות, סטר להם בפנים וגרר אותם בכוח בבגדיהם. הפרקליטות: "התעללות אכזרית במיוחד, מעשים חריגים בחומרתם ובהיקפם".
פרקליטות מחוז מרכז הגישה כתב אישום נגד לאית סלאמה, בן 24 מקלנסווה, בגין עבירות של התעללות בחסר ישע על ידי אחראי ומעשה מגונה בחסר ישע על ידי אחראי, עבירות שאותן ביצע במסגרת עבודתו כמטפל במעון לחוסים בראש העין. כתב האישום מגולל מאות מקרים שבהם התעלל סלאמה, באופן יומיומי, ב-17 חוסים בעלי מוגבלויות וצרכים מיוחדים אשר הופקד על טיפולם.
ג. הזכות לחיים ולביטחון ולשלמות הגוף נפגעה בכך שאית סלאמה פגע בשלמות הגוף של הרבה אנשים במשך זמן רב.
ד.הדרך שאני מציע היא להעלות את העונש לפגיעה בזכות לחיים לביטחון ולשלמות הגוף ולהוסיף עוד מאבטחים ומצלמות במקומות שיכול להתרחש בהם מקרים כאלה.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות-רויאל דוד

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות-רויאל דוד

# data[].attributes.body
א- הזכות לחיים וביטחון
כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.
הזכות לחיים ובטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם. היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו.
ב- אירוע אקטואלי
האירוע שבחרתי- גבר ירה למוות בארבעה מבני משפחתו בטקסס
גבר בן 41 ירה למוות בארבעה בני אדם, ופצע שלושה נוספים, בשתי זירות שונות במחוז נבארו בטקסס שבארה"ב. כך נמסר מהרשויות המקומיות, שהוסיפו כי ההרוגים הם בני משפחתו של היורה - אמו, אביו החורג, בנו בן ה-21 ובנה בן הארבע של בת זוגו לשעבר. היורה נמלט ולאחר מכן נמצא על ידי המשטרה ללא רוח חיים ברכבו, אחרי שככל הנראה שם קץ לחייו.
ג- באירוע זה הזכות לחיים ובטחון נפגעת בכך שזכות זו אומרת שכל אדם זכאי שלא יפגעו בו ולחיות ללא פחד, חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים, באירוע זה גבר בן 41 ירה למוות בארבעה אנשים חפים מפשע ובנוסף פצע עוד שלושה בני אדם, מה שנוגד את זכות זו.
ד- לדעתי אין דרך לאכוף את הפשעים שעושים בזכות הזו מכיוון שהמדינה לא יכולה להיות מודעת על כל מה שקורה באותו זמן וזה יכול להיות מאוחר מדי אבל אפשר להעלות מודעות במדינה בכך שיפרסמו ברשתות החברתיות את הסיפורים  וככה יהיה יותר מודעות וחשוב שתהיה מודעות כדי שדברים כאלה פחות יחזרו על עצמם.
ה- תמונה
בתמונה רואים אישה מכוונת אקדח לפעוטה בחיוך.
תמונה זו מתארת את המקרה בכך שהאישה רוצחת את בת משפחתה ובאירוע מסופר שהאדם רצח את בני משפחתו.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות- יעל קמיני(חלק א)

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות- יעל קמיני(חלק א)

# data[].attributes.body
א. בחרתי לדון בחופש הביטוי שהיא אחת החרויות הנגזרות מהזכות לחירות, חופש הביטוי - לכל אדם זכות לבטא את עמדותיו דעותיו ואמונותיו בכל דרך שיבחר (לבוש,פולחן,תקשורת,אמנות,בדיבור,בכתב ועוד...) בפומבי ובגלוי כל עוד אינו פוגע.
ב. בנוסף שתי זכויות נוספות נפגעות מתוך האירוע, לטעמי הן אינן המרכזיות. הזכות להפגין מטרתה לאפשר לאזרחי המדינה ותושביה להשפיע על מקבלי ההחלטות במדינה ועל תהליכי קבלת ההחלטות המשמעות היא שלכל אדם או קבוצת אנשים יש חופש למחות בפומבי ולעורר אנשים לפעילות. השניה- חופש המחשבה הדע או המצפון – אשר אומרת שלכל אדם זכות להחזיק בדעה או מחשבה בכל נושא גם אם היא אינה מקובלת. זאת החירות היחידה שלא ניתן להגביל כי היא בין האדם לבין עצמו. זכות זו היא מוללטת כל זאת בתנאי שאינה באה לידי ביטוי בפעולה חיצונית. המצפון של האדם הם עמדותיו וערכיו המוסריים, ולכל אדם לא לפעול בניגוד למצפונו אולחילופין לפעול ע"פ מצפונו.

ב. האירוע האקטואלי אשר בחרתי הוא: האמנים כיסו את היצירות כמחאה, ראש העיר צעק: "יש לכם חמש דקות להסיר את כל הבדים או שכולכם עפים הביתה" כתבה זאת היא על רקע הסערה שחולל ראש העיר רמת גן, מר כרמל שאמה הכהן אשר דרש להסיר את יצירתו של האמן דוד ריב מהתערוכה במוזיאון לאמנות ישראלית ברמת גן. כמחאה, האמנים המציגים בתערוכה כיסו את יצירותיהם בשחור. ראש העיר דרש מעובדי המוזיאון להסיר את הבדים ואיים לשלוח אותם הביתה.
בחרתי להציג את המקרה הזה כי הוא מייצג את המורכבות הנגזרת מהרצון של השלטון לעצב את השיח האומנותי כך שלא יפגע במיעוטים ובעקיפין רצון זה פוגע בקהלים אחרים וברוב.

ג. האירוע האמור, מציף מספר הפרות של זכויות:
הזכות המרכזית אשר נפגעת היא חופש הביטוי הנכללת בזכות לחירות (זכויות נוספות שנפגעו הן: חופש המחשבה הדעה והמצפון,חופש לקניין רוחני, חופש ההתאגדות וההפגנה.)
האירוע עצמו הלך והסלים, מעגל הנפגעים הלך והתרחב, ראש העיר דרש באיומים מעובדי המוזאון להסיר את הבדים השחורים שהניחו האומנים האחרים כמחאה, זאת פגיעה מתגלגלת, האומן, האומנים, העובדים, תושבי העיר. האירוע הוביל להתנגשויות ולשלילת זכויות של המעורבים הישירים ועקיפים
האומן: הסרת היצירה, מהווה פגיעה בחופש הביטוי, חופש המחשבה המצפון והזכות לקניין (רוחני) של האומן. הדרישה להסרת עבודתו של האמן פוגעת בזכות להציג את מחשבותיו ותפיסתו האומנותיות והתרבותיות. הסרת העבודה שוללת מהאומן לעשות בקינינו כרצונו ובכך פוגע בזכותו להציג את קינינו הרוחני והכלכלי.
העובדים :ראש העיר הכריח אותם להוריד את הבדים השחורים מהיצירות ואיים עליהם שיפטר אותם זאת פגיעה בחופש המחשבה הדעה והמצפון מכיוון שגם אם הסכימו אם מחאתם של האמנים האחרים, ראש העיר איים על עובדי המוזאון שאם לא יסירו את הבדים השחורים הם יאבדו את עבודתם ובכך שלל את זכותם גם לחופש הביטוי.
אומנים : הדרישה להוריד את הבדים השחורים פוגעת  בחופש ההתאגדות וההפגנה של האמנים האחרים בכך שנשללה מהם האופציה להפגין.
תושבי העיר וקהל המבקרים : הדרישה להסיר יצירה מאוסף התערוכה פוגעת בחופש הביטוי
ד. דרך אחת אשר יכולה להעלות את המודעות של הציבור לגבי השמירה על זכות הביטוי באומנות היא
קמפיין הסברה, "אומנות מדברת" - גבולות חופש הביטוי -  לקדם שאלות כגון:
האם אומנות פוגעת בחופש הביטוי ? האם באומנות מותר הכול? האם נכון להטיל הגבלות על אומנות?
אני חושבת שהיכולת להכיל אומנות גם אם אינה לטעמי מתחילה בחינוך, לכן הקמפיין צריך לדעתי להתחיל במערכת החינוך כדי שהילדים יחשפו למורכבות ולמגוון הדעות והערכים, כך יכולו לקיים מעגלי שיח ודיאלוג מתוך כבוד הדדי הקשבה וקבלה של דעות שונות ואחרות.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות עידו קליין

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות עידו קליין

# data[].attributes.body
א.
ציין: הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסוימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון - הבחנה מותרת. אפליה - יחס שונה אל שווים.

ב. אני בחרתי בביטול העבדות באמריקה
האירוע התרחש מ - המאה ה-17 עד 1865
מהקמת ארצות הברית היו מביאים לארצות הברית עבדים מאפריקה  אולם ב1809 הפסיקו להביא עבדים צפון ארצות הברים אבל בדרום רק המשיכו להביא עבדים אפריקאים. בסוף המאה ה-18 בריטניה התחילה לפעול בארצות הברית כדי להפסיק את העבדות בסביבות אמצע המאה ה-19 רוב המדינות הפסיקו להביא עבדים מאפריקה אך בארצות הברית זה גרם לסכסוך בין הצפון לדרום עד שזה גרם למלחמת האזרחים הכי גדולה שהייתה בארצות הברית, בסוף המילחמה ביטלו את העדות לאפריקאים.

ג. הזכות לשוויון נפגעה במקרה הזה בגלל שהייתה הפליה בין השחורים ללבנים, לא היו עבדים לבנים היו רק עבדים אפריקאים (שחורים), הלבנים תמיד היו בני האצולה והשחורים היו צריכים לעבוד בשבילים, אז לא היה שוויון בין השחורים ללבנים.

ד. הדרך לאכוף את  הזכות לשוויון הוא לא לעשות הפליה בין הדת בין הצבע אור ובין הגזע אם לא תהיה הפליה כולם היו שווים, אם כל הזמן ייקחו זכויות למי ששונה אז אז לא היה שוויון בעולם, צריך כל הזמן לעשות את כולם שווים אחד לשני מבחינת זכויות.

ה. התמונה מציגה שצריך שוויון זכויות בין השחורים ללבנים.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות-עלמה כפיר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות-עלמה כפיר

# data[].attributes.body
א.   ציין: הזכות לשוויון

הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא,           מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.

ב.   האירוע שבחרתי הוא החוק שאוסר על זוגות חד מיניים להתחתן, כיום בישראל קיים חוק שאוסר על זוגות חד מיניים להתחתן ושולל מהם את הזכות להקים משפחה בישראל.

נישואין בישראל נערכים לפי הדין הדתי, שאוסר על נישואין בין זוגות חד מיניים,

כאשר זוגות חד מיניים רוצים להתחתן הם צריכים לטוס ולהתחתן בחול ומי שאין לו את האפשרות לכך לא יכול להתחתן, לאחר שהם מתחתנים הם רשאים להירשם במשרד האוכלוסין כנשואים, וגם הרישום במרשם האוכלוסין לא מקנה להם את אותם זכויות כמו זוגות הטרוסקסואלים נשואים, כגון: הזכות לבצע הליך פונדקאות בארץ, הכרה אוטומטית בהורות של בן הזוג הלא ביולוגי ללא צורך בפנייה לבית המשפט (לצורך צו הורות פסיקתי) והליך קבלת מעמד לבן זוג ממדינה זרה.

ג.  הזכות לשוויון נפגעה במקרה זה מכיוון שהזכות לשווין אומרת שכולם יהיו שווים בארץ בלי הבדל של דת גזע מין העדפה מינית ועוד ואין להפלות אף בן אדם, כאשר שוללים מהלהטבים את האפשרות להתחתן בארץ ישראל שוללים מהם את הזכות לשוויון אני חושבת שחוק זה נוגד את הזכות ואני חושבת שחוק זה לא צריך להתקיים וצריך לתת כבוד גם לזוגות הלהטבים.

ד.   לפי דעתי אפשר לתת לזוגות להטבים להתחתן בארץ ישראל ולתת להם את כל הזכויות שנותנים לזוגות הטרוסקסואלים מכיוון שאני חושבת שאפשר לכבד גם את הדת וגם את הזוגות הלהטבים, אפשר ללכת לפי הזרם הדתי ושיתחתנו בחול וכאשר יחזרו לארץ וירשמו במרשם אוכלוסין יקבלו את אותם זכויות כמו הזוגות ההטרוסקסואלים.

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות תמונה

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות יהל נבון

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות יהל נבון

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לשוויון
הצג:כל בני האדם שווים ללא הבדל בגזע, דת, גיל, דעה, צבע עור, מין, מוגבלויות ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון הבחנה מותרת.

ב. האירוע שבחרתי הוא סילוק ילדים יוצאי אתיופיה.
יותר מרבע מהתלמידים ממוצא אתיופי בראשון לציון שסיימו בשנה שעברה את כיתה ט לא המשיכו למסגרות תיכוניות בעיר. הסיבה לכך נובעת מהישגים לימודיים נמוכים ובקהילת יוצאי אתיופיה נשמעות טענות על כשל של העירייה במציאת פתרונות לתלמידים במסגרות העירוניות. העחרייה אומרת " מדובר בנתונים קשים מאוד המאלצים את התלמידים לעבור למסגרות חינוך חוץ עירוניות או להפסיק את הלימודים ולצאת לעבודה בגיל מוקדם".

ג. הזכות לחינוך נפגעת באירוע זה מכיוון שהעירייה לא מוכנה למצוא ליוצאי אתיופיה מסגרות ואפילו אומרת שהתלמידים יאלצו לעבוד בגיל מוקדם.

ד. לפי דעתי צריך להפגין נגד הגזענות בשביל שכל אחד יקבל את כל הזכויות שמגיעות לו.

ה. בחרתי בתמונה זאת כי היא מתארת אנשים שונים עם מוגבלויות ובלי מוגבלויות שמגיע להם לקבל את כל הזכויות הטבעיות של האדם

# data[].attributes.headline
זכויות- אורי אבן טוב

# data[].attributes.subject
זכויות- אורי אבן טוב

# data[].attributes.body
הזכות לחיים, לביטחון ולשלמות הגוף

שלב א'

א.      הזכות לחיים ולביטחון ולשלמות הגוף מבוססת על כך שנטילת חייו של אדם או פגיעה בשלמות הגוף שלו היא מעשה בלתי מוסרי, ואולי אף המעשה הבלתי מוסרי ביותר של חברת בני האדם.

הזכות לחיים ולביטחון אינה רק הזכות להימנע מפגיעה בגוף או בחיים שכן היא יכולה לכלול בנוסף גם את זכות האדם לחיות ללא פחד מפני מוות, פגיעה פיזית או השפלה. בתפיסה זו, גם איום או פחד מהווים למעשה פגיעה בשלמותו של הגוף. לפיכך, תחת הרעיון של זכויות האדם והאזרח, המדינה מחוייבת לשמור על הזכות לחיים ולביטחון ולשלמות הגוף של כל אדם ומחובתה להגן על החיים והביטחון האישי כל האנשים, בין אם הם בעלי אזרחות או ללא אזרחות, שחיים במדינה. הזכות לחיים ולביטחון באה לידי ביטוי בחקיקה של המדינה האוסרת על רצח, אלימות, אונס, תקיפה, הריגה וכיו"ב. הכלים שבאמצעותם מבטיחה המדינה את הזכות לחיים ולביטחון הם המשטרה, הצבא והמערכת המשפטית.

ב.      אני בחרתי בפרשת ההתעללות של כרמל מעודה

בשנת 2019 נחשפה הפרשה לאחר שהסייעת אור יחיא שעבדה בגן נחשפה לאלימות והגישה תלונה במשטרה כנגד כרמל מעודה, בת 25, שהייתה בעלים של פעוטון בשם "בייבי לאב" בראש העין, אליו הגיעו פעוטות בגילאים שלושה חודשים עד שלוש שנים.

תחילה הכחישה מעודה את האשמות נגדה אך בהמשך הופצו בכלי תקשורת סרטונים המתעדים את המתרחש בגן, ואת אופן התנהלותה של מעודה כלפי הפעוטות. בסרטונים

נראתה מעודה מכה פעוטות, קושרת אותם לכיסא, ומטיחה אותם לעבר המזרן.

לאחר הליך משפטי שארך כשנתיים, ביולי 2021 נידונה מעודה ל-9.5 שנות מאסר על התעללות ותקיפת פעוטות

יומיים לאחר פרסום הסרטונים הוצתו הפעוטון ובית משפחתה של מעודה, אשר נמצאו באותו מבנה מגורים. לבית נגרם נזק כבד. המצית תושב קרני שומרון, נעצר ונידון לשלוש וחצי שנות מאסר ולפיצויים בסך 50 אלף שקלים למשפחת מעודה.

ג.       כרמל מעודה הגננת המתעללת פגעה בזכות לחיים בביטחון של הילדים, היא השפילה אותם והתעללה בהם וגרמה להם לחיות בפחד יומיומי כאשר הגיעו לגן. הזכויות שהתנגשו באירוע הזה הוא של אזרחים זועמים שלקחו את החוק לידיים והציתו את הבית של הוריה של כרמל מעודה בו נמצא גם הפעוטון ובכך סיכנו את חייהם של משפחתה של כרמל מעודה והשחיתו רכוש.

ד.      הדרך שניתן לאכוף את המקרה הזה הוא הצבת מצלמות בגני הילדים ובחירה קפדנית של אנשי צוות. אבל לצערי, גם אחרי פרסום המקרה של כרמל מעודה נחשפנו לעוד מקרים של התעללות ופגיעה של ילדים בגני ילדים ואנחנו עדיין נחשפים. זה מראה שאין באמת דרך לאכוף את המקרים הבאים הקשים האלו.

https://www.youtube.com/watch?v=QSCQLqlXva8

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות- מאיה ספר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות- מאיה ספר

# data[].attributes.body
א.
ציין: הזכות להליך הוגן
הצג: בזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין – חשוב ייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושיישפט ע"י שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.

ב.
האירוע שבחרתי -
פרשת דרייפוס.
האירוע התרחש בין השנים 1894–1899 ובמידה פחותה עד 1906.
ביום ב', 15 באוקטובר 1894 התייצב סרן התותחנים אלפרד דרייפוס לביקורת במשרד המלחמה. עם בואו הובל למשרדו של ראש המטה הכללי, שם הוכתבו לו כמה שורות ממכתב, שיזכה לכינוי borderau, "טיוטה". "כמה מוזר", הוא חשב. כפי שהתברר, "בדיקת כתב היד" הזאת שימשה להפללתו: הוא נעצר מיד באשמת העברת סודות צבאיים לגרמנים, נכלא בבית כלא צבאי, ונאסר עליו לקיים כל קשר עם משפחתו. מאוחר יותר, לאחר שבועות של בידוד ושל חקירות בלתי-חוקיות, הוא נשפט והורשע בבגידה.

הגרוע ביותר עוד היה לפניו. ב-5 בינואר נאספו קצינים, פקידים רשמיים, עיתונאים ואורחים מוזמנים בחצר ה-École Militaire לטקס ההדחה הרשמי שלו. דרגותיו של הקצין המודח נקרעו ממדיו וחרבו שוברה. מעבר לשערים, צעק המון זועם: "מוות ליהודים".​
חודשיים לאחר מכן הוגלה אלפרד לאי השדים, הסמוך לחופי גיאנה הצרפתית באמריקה הדרומית. כאן בילה בארבע השנים הבאות, כלוא בתנאים לא-אנושיים ומשולל כל אפשרות למגע אנושי.
בשנת 1896 החל להתברר בהדרגה שדרייפוס חף מפשע, בעיקר הודות לחקירה נמרצת שערך ראש המודיעין הצרפתי ז'ורז' פיקאר, אשר גילה את המרגל האמיתי – פרדיננד אסטרהאזי.
נערך משפט נוסף. לזעמם של תומכיו, גם המשפט הזה הסתיים בהרשעה. בשל מצבו המעורער, הוא זכה לחנינה מנשיא הרפובליקה והתאחד סוף-סוף עם משפחתו. שש שנים נוספות חלפו עד ששמו של אלפרד דרייפוס טוהר.​

ג.
באירוע זה נפגעה הזכות להליך הוגן.
הזכות להליך הוגן היא שבזמן שאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין – חשוב ייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושיישפט ע"י שופטים הוגנים ונייטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.

באירוע זה הזכות להליך הוגן נפגעה, מכיוון שהיו הוכחות חד משמעיות שדרייפוס לא ריגל אחר הקיסרות הגרמנית; מצאו את המרגל האמיתי. אבל בכל הוא הורשע בשנית על מעשה שהוא לא עשה.
שמונה שנים שלמות דרייפוס היה צריך לסבול רק כדי יבינו שהוא חף מפשע.
במשפט זה לא נעשה צדק.

ד.
ניתן להפחית את הפגיעה בזכות להליך הוגן בעזרת יותר פיקוח על תהליך המשפט; שהמשפט מתנהל בצורה הוגנת לנאשם, שיש שימוש בכל הראיות, אם מוצאים ראיות חדשות שמזכות את הנאשם לאחר כתב האישום צריך לערוך משפט חוזר והוגן.

ה.
התמונה שבחרתי שמתקשרת לזכות להליך הוגן בכך שבתמונה ניתן לראות איש מאחורי סורגים, שיכול להיות שהאיש הזה נשפט ונמצא אשם על פשע שהוא לא עשה כי מערכת המשפט הוציאה אותו אשם, יכול להיות על פי צבע העור שלו, הדת שלו ועכשיו הוא צריך לבלות את רוב החיים שלו בכלא.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות- מיכל אדלר

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות- מיכל אדלר

# data[].attributes.body
א. ציין: הזכות לחיים וביטחון

הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינהלהגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילהמוסדות כמו צבא ומשטרה.

הזכות לחיים וביטחון נוסעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם. היא נחשבתלזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו

ב.המקרה שבחרתי הוא המקרה של שירה איסקוב שהתרחש בתאריך 18 בספטמבר 2020

בעלה של שירה ניסה לרצוח אותה בעקבות ריב שלהם ודקר אותה 20 פעמים בזמן שילדה צופהבהם ומייבב בבכי

בעזרת תושייתה של שכנתה של שירה שלא ויתרה כשאביעד (בעלה של שירה) ניסה להרחיק אותהובזכותה ובזכות כוחות המשטרה שירה ניצלה.

ג. הזכות לחיים וביטחון נפגמה במקרה זה כיוון שפגעו בגופה ובחייה והמשטרה לא סייעה ושירה לא יכלה להגן על עצמה.

ד. הדרך שאני מציעה כדי לשמור על זכות זו היא להעלות את המודעות לאלימות במשפחה ולהזכירלכולם שיש דרך מוצא מזוגיות רעילה ואלימה ושלכל אדם יש זכות שלא יפגעו בגופו ובנפשו.

ה.

# data[].attributes.headline
זכויות-נועם רוזנברג

# data[].attributes.subject
זכויות-נועם רוזנברג

# data[].attributes.body
א.     ציין: הזכות שבחרתי היא הזכות לשוויון

הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.

ב.     האירוע שבחרתי הוא אי שוויון כלפי נשים בצה"ל

במשך זמן רב יש אי שוויון לנשים בצה"ל, נשים לא יכולות לשרת באיזה תפקיד שהן רוצות והן מוגבלות בתפקידים עד היום.

אחד המאבקים המשמעותיים שקרו בנושא זה היה שלא קיבלו נשים לשרת בתפקידים קרביים, 4 בנות נאבקו בהחלטה זאת.

מיקה קליגר, מור לידאני, גלי נשרי ועמר סריה רצו שיאפשרו להן להיבחן לתפקידים כמו: סיירת מטכ"ל, שייטת 13, סיירת גולני ועוד.

אך צה"ל לא אפשר להן זאת והן ביקשו מצה"ל לנמק את הסיבות ואת השינויים המגדרים שמונעים מנשים להשתלב בתפקידים אלו.

הדיון על נושא זה הסתיים ללא החלטה.

הרמטכ"ל אביב כוכבי החליט להקים צוות מקצועי שיבדוק את הנושא לשלב נשים בתפקידי לחימה נוספים.

ארבעת הבנות הגישו בקשה על נושא זה, הן טענו שבצה"ל חייב להיות שוויון, אי הפליה בין נשים וגברים, "צה"ל מחויב לשוויון ואי-אפליה על רקע מגדרי", בנוסף הן טענו שבצבאות במדינות שונות נשים יכולות להתקבל לאיזה תפקיד שהן רוצות, לדוגמא בצבא ארה"ב ובריטניה.

לאחר מאבקים רבים של הבנות החליטו לדחות את בקשתן ולעומת זאת הרמטכ"ל אביב כוכבי הורה להקים צוות מקצועי שיבחן את הנשים לתפקידים כאלה ואחרים.

הצוות המקצועי יבחן את ההיבטים פיזיולוגיים, רפואיים וכן בנושאי תכנון, כוח אדם, אימונים, פיקוד ומילואים ולפי זה יחליטו האם לקבל אותן או לא.

ג.      באירוע זה הזכות לשוויון נפגעה.

הזכות לשוויון אומרת שכל בני האדם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד, אין לתת אדם אחד עדיפות בלי סיבה.

זכות זו נפגעה מכיוון שלא נתנו להן ולנשים נוספות לנסות להתקבל לתפקידים קרביים רק בגלל שהן נשים, וללא שום סיבה אחרת.

ד.     עד היום לא כל התפקידים פתוחים לבנות בצה"ל, נשים לא יכולות להתגייס ל15% מהתפקידים. נשים לא יכולות לשרת בחלק מהתפקידים הקרביים מכיוון שצה"ל טוען שהן לא יכולות לשרת בהם מטעמים פיזיולוגיים ואחרים.

ניתן להעלות את מודעות הציבור לדברים אלו בכך שנשים יצליחו לגרום גם לגברים להפגין איתן ולתמוך במאבק לטובת שילוב נשים בכלל התפקידים בצה"ל.

ניתן להביא משלחת של חיילות מצבא ארה"ב מכיוון שבארה"ב נשים יכולות להיבחר לאיזה תפקיד שהן רוצות ללא הגבלה. המשלחת יכולה להיפגש עם חברי כנסת, בכירים בצבא ולשכנע אותן שגם בארץ זה צריך להיות ככה.

בנוסף ניתן להציג מחקרים רפואיים שמראים שגם בנות יכולות לעשות את אותם תפקידים שהגברים יכולים למרות השוני הפיזיולוגי.

# data[].attributes.headline
עבודה באזרחות בנושא זכויות אורן בוקובזה

# data[].attributes.subject
עבודה באזרחות בנושא זכויות אורן בוקובזה

# data[].attributes.body
א. ציין:הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת,גזע,מין,העדפה מינית,צבע עור ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלווונטית לנושא הנידון-הבחנה מותרת. אפליה-יחס שונה אל שווים
ב. האירוע שבחרתי הוא רצח גורג פלויד.
שוטר לחץ את ברכו על צווארו של גורג פלויד אזרח אפרו אמריקאי במשך 9 דקות ו29 שניות.
האירוע התרחש במסגרת מעצרו של פלויד בפאודרהורן , שכונה הנמצאת דרומית למרכז העיר מיניאפוליס שבמינוסוטה, והתפרסם במהירות מכיוון שהוא תועד באמצעות טלפונים של העוברים ושבים. הסרטונים הויראליים של עוברי האורח, המתעדים את פלויד העצור זועק בחוסר אונים ”אני לא יכול לנשום“, הופצו ברשתות החברתיות ושודרו בכלי התקשורת.

ג.באירוע הזה הזכות לשוויון נפגעה.
הזות לשוויון נפגעה מפני שהשוטר רצח את גורג פלויד אך ורק בגלל שהיה אזרח אפרו אמריקאי ולא בגלל סיבה אחרת.

ד. צורת אכיפה.
לפי דעתי צריך להעביר במסגרות החינוך להפסיק עם הגזענות כדי שהילדים לא יהיו ככה גם וצריך להסביר להם שגזענות זה לא בסדר. ולפי דעתי כל אדם שגזען כלפי מישהו אחר צריך להיענש בהתאם.
ה

ב-25 במאי 2020 צוין יום הזיכרון האמריקאי. זמן קצר לאחר השעה 20:00 (שעון מרכז ארצות הברית) שוטרי משטרת מיניאפוליס הגיעו לשדרת שיקגו, שבשכונת פאודרהורן שבמיניאפוליס, בעקבות תלונה של מעדניה מקומית כי אדם ניסה לשלם בשטר של 20 דולר שאותו זיהה עובד המעדנייה כמזויף. לדברי המשטרה, החשוד – פלויד, נמצא במכונית סמוכה ו"נראה היה שהוא תחת השפעת סמים". דובר המשטרה אמר שהשוטרים הורו לו לצאת מהרכב, ובשלב זה הוא "התנגד פיזית", אך צילומי מצלמות האבטחה מהמסעדה הסמוכה סותרים לכאורה טענה זו, שכן פלויד נצפה מוטח פעמיים אל הארץ כשהוא מלווה בידי השוטרים. לטענת משטרת מיניאפוליס, השוטרים הצליחו לאזוק את החשוד באזיקים ללא שימוש בכלי נשק, ציינו שהוא סובל ממצוקה רפואית והזמינו אמבולנס.

כשהגיעו לכביש פלויד היה אזוק והוטח מטה כשפניו על הכביש, ושובין כרע מעליו ומנע ממנו לזוז באמצעות הנחת ברך על צווארו. הוא נשאר לעמוד כך במשך כשמונה דקות, ומתוך פרק זמן זה, במהלך 2 דקות ו-53 שניות פלויד כבר היה מחוסר הכרה

ב-25 במאי 2020 צוין יום הזיכרון האמריקאי. זמן קצר לאחר השעה 20:00 (שעון מרכז ארצות הברית) שוטרי משטרת מיניאפוליס הגיעו לשדרת שיקגו, שבשכונת פאודרהורן שבמיניאפוליס, בעקבות תלונה של מעדניה מקומית כי אדם ניסה לשלם בשטר של 20 דולר שאותו זיהה עובד המעדנייה כמזויף. לדברי המשטרה, החשוד – פלויד, נמצא במכונית סמוכה ו"נראה היה שהוא תחת השפעת סמים". דובר המשטרה אמר שהשוטרים הורו לו לצאת מהרכב, ובשלב זה הוא "התנגד פיזית", אך צילומי מצלמות האבטחה מהמסעדה הסמוכה סותרים לכאורה טענה זו, שכן פלויד נצפה מוטח פעמיים אל הארץ כשהוא מלווה בידי השוטרים. לטענת משטרת מיניאפוליס, השוטרים הצליחו לאזוק את החשוד באזיקים ללא שימוש בכלי נשק, ציינו שהוא סובל ממצוקה רפואית והזמינו אמבולנס.

כשהגיעו לכביש פלויד היה אזוק והוטח מטה כשפניו על הכביש, ושובין כרע מעליו ומנע ממנו לזוז באמצעות הנחת ברך על צווארו. הוא נשאר לעמוד כך במשך כשמונה דקות, ומתוך פרק זמן זה, במהלך 2 דקות ו-53 שניות פלויד כבר היה מחוסר הכרה

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות נתנאל

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות נתנאל

# data[].attributes.body
"הנאצים סגרו את היהודים בגטו ולא נתנו להם לצאת"
בזכות שנפגעה היא הזכות לתנועה"

# data[].attributes.attachment_caption
מחסום משטרתי בתקופת הסגר (קורונה) הגבלת תנועה 

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות אדם-איתי כהן 

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות אדם-איתי כהן 

# data[].attributes.body
א. הזכות לחירות-חופש התנועה.

הזכות לחירות (הגדרה) : לכל אדם הזכות לחיות, להחליט, לעשות, לפעול ולעצב את אישיותו על פי רצונו החופשי.
אין לשלול את חירותו של אדם על ידי מעצר או על ידי הגבלת חופש המחשבה והפעולה שלו. הזכות לחירות כוללת את חופש הביטוי, חופש התנועה, חופש העיסוק ועוד.
אני בחרתי בחופש התנועה שמשמעותו : חירותו של אדם לנוע בחופשיות ממקום למקום, בלי שיגבילו אותו.

ב. מגיפת הקורונה מלווה אותנו כבר שנתיים . במהלך התקופה התקבלו החלטות ממשלה ותקנות לשעת חירום אשר פגעו בזכות לחירות כגון חופש התנועה, חופש העיסוק ובזכויות יסוד נוספות. הפגיעה בחופש התנועה: הממשלה הטילה 3 סגרים על המשק שכללו הגבלות על חופש התנועה.

במרץ 2020 , הממשלה החליטה על הטלת סגר (סגר ראשון) על כל התושבים ועל מגבלת מאה מטר. אסור  היה לצאת מהבית מעבר למאה מטר ולאחר מכן הייתה מגבלה של יציאה מהבית עד חמש מאות מ"ר.
בחודש אפריל, תקופת חג הפסח אסור היה לחגוג יחד אלא רק משפחה גרעינית.
בספטמבר 2020 עד אוקטובר 2020-היה סגר(סגר שני) ושוב הוגבלה התנועה לעד קילומטר מהבית.

בדצמבר 2020 היה סגר שלישי והוגבלה יציאה עד קילומטר מהבית.
בהגבלות אילו מותר היה לצאת רק לצורך חיוני :מזון, סיוע למישהו נזקק, תרופות וכו' . מאוחר יותר אפשרו גם פעילות ספורט מעבר לקילומטר.

מדובר בהגבלות קשות מאוד ופגיעה קשה בחופש התנועה כי אסור היה לצאת מהבית מעבר לטווח שאושר באותה עת. לא יכולנו לצאת לחברים ,למשפחה,  לים, לספורט וכו'.
הייתה אכיפה של המשטרה ומי שנתפס מפר את ההנחיות קיבל קנס כספי.

חופש התנועה נפגע גם בסגירת השמיים לטיסות לחו"ל -לא ניתן היה לטוס לחו"ל. כשחזרו הטיסות אז אחת ההנחיות הייתה שנוסעים שחוזרים ממדינות אדומות צריכים להיכנס לבידוד במלונות וזה גם פגיעה בחופש התנועה.

ג. הזכות לחופש התנועה נפגעה מאוד בתקופת הקורונה. קיימת התנגשות בין חופש התנועה לבין הזכות לחיים  וביטחון . הממשלה רצתה לשמור על בריאות הציבור ולמנוע התפשטות המחלה וקריסה של מערכת הבריאות.
במקרה של פגיעה בזכות יסוד צריך לבדוק אם הפגיעה מוצדקת למטרה חשובה אחרת. הדילמה היא האם לפגוע בחופש התנועה כדי לשמור על בריאות הציבור?

אני חושב שבריאות הציבור זה דבר חשוב אבל גם חופש התנועה היא זכות חשובה מאוד במשטר דמורקטי וצריך לאזן בין הזכויות.

ד. הדרך לאיזון בין הפגיעה בחופש התנועה לבין הזכות לחיים-בריאות הציבור היא לבחון האם הפגיעה בחופש התנועה מוצדקת והאם הפגיעה אכן מנעה תחלואה קשה ומוות של אזרחים.
לדוגמא, אני חושב שהמגבלה של יציאה מהבית לטווח של 100 מ"ר או 500 מ"ר בחוץ לא הייתה סבירה כי ההדבקה בחוץ, באוויר הפתוח,  היא נמוכה ומדובר בפגיעה קשה של חופש התנועה.
כמו כן נגרם נזק נוסף מהגבלת התנועה כגון תחושת בדידות, דיכאון ואלימות במשפחה. במקומות סגורים הגבלת כמות אנשים הגיונית יותר כי נדבקים מהר.

הממשלה צריכה לבחון היטב כל החלטה שעלולה לפגוע בחופש התנועה, וגם האזרחים צריכים להביע את דעתם ולהפגין כשצריך.

# data[].attributes.body
עבודה בנושא זכויות אדם ( חלק א )- רוני אלדור

א. הזכות אותה בחרתי היא הזכות לשוויון.
ציין : הזכות לשוויון
הצג: כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת , גזע , מין, העדפה מינית , צבע עור , מוצא , מראה חיצוני , מוגבלות מסוימת , גיל ,השקפת עולם,השתייכות פוליטית ועוד . אין להפלות אדם בשל זהותו , שיוכו ,סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון - הבחנה מותרת . אפליה –יחס שונה אל שווים.

ב. האירוע שבחרתי -
האריוע שבחרתי התרחש בספטמבר בשנת 2019.                               רופאת שיניים מאום אל-פאחם, הגיעה לריאיון עבודה במרפאת שיניים בנתניה כשהיא עוטה חיג'אב. קיבלו אותה לריאיון, ראו את ההמלצות שקיבלה ואת תעודת ההצטיינות שקיבלה מלימודי רפואת השיניים באוניברסיטאות הישראליות ובתום הריאיון אמרו לה "נחזור אלייך".               אחרי 10 ימים שלא דיברו איתה היא התקשרה אליהם על מנת לברר אם התקבלה למשרה או לא. כשענו לה הסבירו לה במפורש: לא נקבל אותך בגלל החיג'אב , זה יפריע ללקוחות שלא יאהבו את זה והם לא יבואו.
רופאת שיניים הקליטה את השיחה עם מנהל מרפאת השיניים בשיחה ,
בשיחה נשמעת הרופאה שואלת את מנהל המרפאה: "הבטחת לי תשובה האם כן או לא? מנהל המרפאה השיב: "לא. הם אמרו לי שאת נראית נחמדה ועדינה ובטח את רופאה טובה מאוד אבל כולם חשבו שבאופן הזה, עם הכיסוי ראש זה לא יעבוד אצלנו במרפאה". מנהל המרפאה הוסיף: "גם אם נקבע לך תורים ונמלא את היומן - אנשים לא ירצו. יהיו המון בעיות עם זה שלא בצדק". בעקבות האירוע החמור הגישה הרופאה תביעה לבית הדין לענייני עבודה בתל אביב. בית הדין פסק לטובתה - פיצוי של 40 אלף שקל.

ג. באירוע זה נפגעה הזכות לשיוויון.
הזכות לשיוויון היא זכות אדם בסיסית אשר מגיעה לכל אדם בשל היותו אדם.
באירוע זה הזכות לשוויון נפגעה באופן ברור . הרופאה חווה אפליה על רקע דת ומראה חיצוני . כלפי הרופאה חוסר שיוויון מובהק כאשר לא התקבלה לעבודה אותה רצתה מכיוון היותה אישה ערביה החובשת כיסוי ראש (חיגאב) ולא על עצם סיבות מקצועיות.

ד. צורות אכיפה-
מקרים כאלו לצערי נראים בהרבה מקומות ובאופן קבוע. זהו לא מקרה יחיד שבו אדם חובה אפליה על כל רקע שהוא דת , גזע ,מגדר וכדומה..
לדעתי ניתן להפחית את מקרים אלו בדרכים הבאות .
ראשית , לדעתי דברים אלו נובעים מחינוך . חינוך מבית וחינוך ממסגרות לימודיות \ חברתיות. כאשר ילד יגדל בסביבה שמקנה ערכים שמקבלים את האחר , את השונה , מתייחסים לכל אדם בכבוד ללא קשר למגדרו, גזעו או מראו החיצוני הוא יגדל להיות אדם שמקבל ומכבד כל אדם .                    את ערכים אלו ניתן וצריך להעביר גם במסגרות החינוך - גנים ובתי ספר .  מוסדות החינוך צריכות לשלב בעזרת הרצאות , הופעות , פעילויות , סרטונים תכנים המלמדים שכולם שווים ללא הבדל דת גזע ומין בנוסף לקבל ולכבד כל אדם באשר הוא גם אם הוא שונה ממנו .
לדעתי תכנים כאלו צריכים להיות מועברים באופן קבוע לא רק לילדים אלא גם באונברסטאיות ומקומות ציבורים שונים (פעילויות קהלתיות) .
שנית , לדעתי במקרים בהם זכויות האדם הבסיסיות נפגעות צריכה להיות אכיפה ברורה ועונשים כבדים . כאשר אדם או במקרה בו הצגתי בעל עסק יפעל בצורה שפוגעת בזכות של אדם אחר הוא צריך לספוג עונש כבד כמו קנס\סגירת העסק ובכך יורתע מלפעול כך בעתיד ובנסוף אנשים אחרים יורתעו מהתנהגות זאת . כאשר אנשים ידעו שמעשים הנוגעים באפליה ובפגיעה בכל זכות אדם שהיא גוררים עימם עונשים כבדים הם ימנעו ויקפידו להימנע מעשית מעשים הללו . יש לוודא שמערכת האכיפה תתמקד בנושא זה ותטיל את העונשים הכבדים ביותר הניתנים על פי חוק .

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות לירי שגיב

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות לירי שגיב

# data[].attributes.body
עבודה בנושא זכויות לירי שגיב

הזכות שבחרתי היא חופש המחשבה הדעה והמצפון.

א. ציין: חופש המחשבה, הדעה והמצפון

הצג: חופש המחשבה, הדעה והמצפון הוא זכותו של כל אדם לטעון או להחזיק בדעה אמונה או השקפה שונה משל אחרים בכל נושא.

ב. האירוע האקטואלי שבחרתי הוא סיפורו של המורה אדם ורטה שפוטר בגלל הבעת דעותיו בפומבי בתחומי בית הספר במסגרת שיעור אזרחות, אירוע זה אקטואלי מכיוון שבימים אלו יצאה סדרה חדשה בשם שעת אפס המבוססת על המקרה הנותנת לצופים לראות יותר לעומק מה התרחשבאותו מקרה. הסדרה זוכה לתהודה רבה. בשנת 2014 התלוננה תלמידה בבית הספר לחבר הכנסת מיכאל בן ארי על המורה ורטה שטען בשיעור כי צה"ל הינו צבא לא מוסרי. בעקבות התלונה זומן המורה לשימוע לפני פיטורין. לאחר השימוע הוחלט שלא לפטרו, אך בסוף השנה פוטר ורטה בטענה של קיצוצים בבית הספר. בעקבות המקרה משרד החינוך כינס ועדה לבחינת גבולות השיח הפוליטי בכיתה. הוועדה החליטה כי מורה יוכל לבטא את עמדותיו הפוליטית בכפוף למגבלות מסוימות.

ג. לכל אדם נתונה הזכות להביע את דעתו. גם אם אינה מוצאת חן בעיני אחר. הזכות של המורה נפגעה ואולי בגלל מקרה זה זכותם של מורים אחרים עלולה אפילו להישלל מתוך פחד מתוצאה עתדית. המורה הביע דעה פוליטית בשיעור והתלמידים התנגדו לו וגייסו חבר כנסת, מה שגרם לפיטוריו.

ד. דרך אחת לשמור או להביא למודעות הציבור את השמירה על זכות זו היא לדעתי החינוך גם בבית וגם בבית הספר שמדגיש את הזכות של כל אדם להביע את דעתו מכיוון שזכותו של כל אדם להביע את דעתו בלי שישפטו אותו.

ה. צירפתי תמונה המבטאת שכל אחד יכול לחשוב כרצונו, ועל פי השקפתו ואף אחד לא יכול לשפוט את דעת האדם.

# data[].attributes.headline
זכויות- עדי הרשקוביץ

# data[].attributes.subject
זכויות- עדי הרשקוביץ

# data[].attributes.body
התמונה השניה

# data[].attributes.headline
זכויות- עדי הרשקוביץ

# data[].attributes.subject
זכויות- עדי הרשקוביץ

# data[].attributes.body
א.     ציין: הזכות לכבוד

הצג: הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.
ציין: הזכות לפרטיות
הצג: הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

ב.     האירוע שבחרתי-

האירוע התרחש ב16.12.2021 בבית ספר שתלמידי כיתה ז' בבאר שבע התעללו בתלמידה אחרת ושיתפו ברשתות החברתיות. בתיעוד נראים התלמידים שופכים חומרי ניקוי על התלמידה, ליאן. על אף שצעקה "די" ופרצה בבכי, התלמידים אחרים צחקו עליה ואף הכו בה עם מטאטא.

הילדה ואמה סיפרו על התקרית בריאיון. "בהתחלה השפריצו עליי מים וזה הפך לסבון ולספריי לחלונות. לא עשיתי להן כלום, הן פשוט החליטו לעשות לי את זה והעלו לסטורי", אמרה ליאן. לדבריה, המעשים נמשכו גם כשקראה להן לעצור. "הן לא הקשיבו, הן ראו שבכיתי אבל המשיכו והמשיכו".

ג.      הזכויות שנפגעו הן הזכויות שציינתי בסעיף א'- הזכות לכבוד והזכות לפרטיות.

הזכות לכבוד אומרת שזכותו של אדם שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

הזכות נפגעה כיוון שהילדה הושפלה וספגה יחס אכזרי ומזלזל, אשר נוגד את הזכות לכבוד.

הבנות אינן כיבדו את בקשתה להפסיק והמשיכו להתאכזר אליה.

הזכות השניה אשר נפגעה היא הזכות לפרטיות.

הזכות לפרטיות משמע הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

הזכות נפגעה משום שפורסם הסרטון שלה ברשתות החברתיות ללא הסכמתה וללא ידיעתה. פגעו בגופה הפרטי וחדרו למרחב האישי שלה ללא אישורה.

ד.      הדרך שאני מציעה להבאת המודעות לציבור בנושא שמירת זכות אלו היא לעשות הרצאות ופעילויות, לתלות כרזות אשר יעניינו , פרסומות בשיתוף מפורסמים ומשפיענים, וניתן להביא את האנשים אשר נשללו מהם הזכות הללו, שיספרו את סיפורם.

להעשיר את הידע של אנשים בנושא:

בלימודים ניתן לעשות שיעור בשבוע, במקומות העבודה לתלות כרזות ולהביא הרצאות מעשירות בנושא כבוד ופרטיות, להעביר פעילויות על נושא זה בצופים.

אכיפת החוק בצורה מסודרת, וענישה.

לדעתי הדרך הכי טובה ליידע את הציבור היא דרך המבוגרים, אשר יחנכו את ילדיהם עוד מגיל קטן בבית, לכבד ולתת פרטיות והילדים יוכלו לנהוג בכבוד, ולזהות מעשים לא מכובדים וחודרים לפרטיות אשר פוגעים באנשים, ולעצור אותם.

ה.     התמונות מתקשרות לזכות כבוד בכך שבתמונה אחת רואים את המילה כבוד, ואז סוגי אנשים שונים, שאת כולם צריך לכבד ללא שום הבדל לא משנה מה דעתו, דתו, מוגבלותו, אהבתו, מראו החיצוני ואישיותו.

בתמונה השנייה רואים דברים אשר לא נכללים בזכות לכבוד ולפרטיות, ופוגעים בזכויות, ולאחר מכן ניתן לראות את אותם הדברים רק שהם קרו באירוע של ליאן, ונוגדים את הזכות לכבוד ולפרטיות.

# data[].attributes.headline
זכויות-יאיר רובס

# data[].attributes.subject
זכויות-יאיר רובס

# data[].attributes.body
א. הזכות שאני בחרתי היא הזכות לפרטיות. הזכות לפרטיות היא הזכות לחיות ללא חשיפה,התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו.זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.

ב.האירוע האקטואלי שנחשפתי אליו הוא שבעל חנות
בגדים התקין מצלמה על תאי ההלבשה וצופה בנשים וגברים מתלבשים שם ומפיץ ברשת.

ג.הזכות של המתלבשים נפגעה בכך שבעל החנות חדר להם למרחב הפרטי שלהם בניגוד לרצונם ופרסם את זה ברשתות החברתיות.

ד. לדעתי הפתרון שאפשר לייצר פה הוא שיהיה מידי חצי שנה או שנה פקחים שיבואו לחנויות ויבדקו את המצלמות של החנות ואת בעל החנות ואם כן לסגור לו את החנות.
הדבר השני זה שכל האנשים שנכנסים לתאי ההלבשה שיבדקו קודם לפני שהם מתלבשים אם יש מצלמות ליתר ביטחון בכדי לשמור על עצמם והשאר.
ה. https://mobile.mako.co.il/entertainment-celebs/local-2017/Article-710d1e76ca8a161006.htm?utm_source=Facebook&utm_medium=MakoPage&utm_campaign=OngoingActivity&Partner=Facebook&fbclid=IwAR3HJkC_vvOGBD_AQLzg2fPjfc7BEEuLX1YYgybEcqIBOcNrkoiFoUbLi5M

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
|

צילום:מתוך סברי מרנן, שידורי קשת

עדן בן זקן גילתה הבוקר שסרטון חושפני שלה רץ בוואטסאפ, לאחר שתועדה במצלמות אבטחה כשהיא מודדת בגדי ים. מטעמה של עדן בן זקן נמסר: "אנו המומים שאנשים באים למדוד בגדים ומוצאים את עצמם נחשפים לסרטונים מהסוג הזה"

יפעת הללי אברהם | mako |

בוקר לא קל עבר על הזמרת עדן בן זקן, לאחר שנודע כי סרטון חושפני שלה מופץ במהירות בין אנשים בוואטסאפ. עדן, אחת הזמרות המוכרות בישראל, גילתה על הסרטון בשעות האחרונות ומטפלת בנושא בחומרה.
הזמרת הגיעה למדוד בגדי ים בחנות, נכנסה לחדר ההלבשה ומדדה שם את הפריטים שבחרה ותועדה במצלמות האבטחה, כשהיא ללא חלק עליון ומחליפה בגדים.
הסרטון החל להתפשט ולעבור בין אנשים, שקיבלו תיעוד של הזמרת כשהיא בעירום חלקי. מנהליה של הזמרת לא הקלו ראש בדבר ומיד פנו למשטרת ישראל על מנת לנסות ולבדוק כיצד ניתן לעצור את הזוועה, ולטפל במפיץ הסרטון ובמי שממשיכים להפיץ אותו ברשת.

זו לא הפעם הראשונה שדבר מהסוג הזה קורה למפורסמות בישראל. רובן לא הסכימו להחשף כשהדבר קרה ולא דיברו על הנושא, אך כן פעלו על מנת שינקטו צעדים חמורים כנגד מי שאחראים לעבירות מהסוג הזה.

דבר דומה קרה לשדרנית הספורט שרון פרי, לאחר שנפרץ מכשיר הסלולרי האישי שלה והופצו תמונות אינטימיות שלה ברחבי הרשת. גם גורו הכושר, ענת הראל, עברה חוויה דומה ואף כתבה על כך פוסט בעמוד הפייסבוק האישי שלה.

בינואר 2014 אושר בכנסת חוק של חברת הכנסת יפעת קריב, שקובע כי "פרסום תצלום, סרט או הקלטה של אדם המתמקד במיניותו, בנסיבות שבהן הפרסום עלול להשפיל את האדם או לבזותו ולא ניתנה הסכמתו לפרסום מהווה הטרדה מינית שדינה בפועל עד חמש שנות מאסר". זאת אומרת, זאת לא פגיעה בפרטיות, זאת עבירת מין.
עופר מנחם, מנהל יחסי הציבור של עדן בן זקן, מסר בתגובה:
"אנחנו המומים מרמת השפל והחדירה לפרטיות שאליה אנשים מגיעים תמורת פירסום או כסף, אנו מגישים תלונה במשטרה ברגעים אלו, ואנו המומים שאנשים באים למדוד בגדים ומוצאים את עצמם נחשפים לסרטונים מהסוג הזה. עדן מגישה ברגע זה תלונה במשטרה והנושא בטיפול משפטי ומשטרתי, עדן המומה ונפגעה קשות מהחדירה לפרטיות, והחליטה לאשר את פרסום שמה ואף התעקשה לפרסם את שמה על מנת שהתנהלות מבישה זו שפוגעת באנשים מפורסמים ולא מפורסמים לא תקרה בעתיד לאף אדם, עם כל הקושי למען יראו ויראו למען כל האנשים שימצאו את עצמם במצב כזה".

# data[].attributes.attachment_link.title
רץ סרטון של עדן בן זקן עירומה בתא הלבשה

# data[].attributes.attachment_link.description
יפעת הללי אברהם | mako | בוקר לא קל עבר על הזמרת עדן בן זקן, לאחר שנודע כי סרטון חושפני שלה מופץ במהירות בין אנשים בוואטסאפ. עדן, אחת הזמרות המוכרות בישראל, גילתה על הסרטון בשעות האחרונות ומטפלת בנושא בחומרה.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות  איתי נחום עבודה בנושא זכויות הזכות שאני בחרתי היא הזכות לחיים ובטחון היא אחת מזכויות האדם והאזרח הקובעת כי חייו, בטחונו ושלמות גופו של אדם הוא זכות שלא ניתן לקחת ממנו וזוהי חובתה של המדינה לדאוג לכך שאלו לא יפגעו. המדינה אוסרת בחוקיה ומבטיחה במעשיה פגיעה פיזית באזרחים. ב. האירוע האקטואלי הוא שחקן מקבוצת מנצ’סטר יונייטד הגב את אישתו מכיוון שלא קיימה איתו יחסי מין .ג. הזכות של האישה נפגעה בכך שהגבר פגע לה במרחב הפרטי בכה אותה פיזית ומילולית ובכך פגע בזכות לחיים ובטחון. ד. בסיפור זה אין זכויות מתנגשות, אך לפי דעתי אפשר לפעול ביד חזקה ובלי רחמים בכל הקשור לאונס ,אונס הוא דבר מזעזע הפוגע באדם לכל בחיים אחת הפתרונות להעניש להרבה זמן בכלא ולעבור המון טיפולים על אונס וכך אנשים יחשבו שנית נפני שיפעלו .ה.https://www.mako.co.il/entertainment-celebs/world-2022/Article-0cec3208ac9be71026.htm?utm_source=Whatsapp&utm_medium=Share&Partner=Whatsapp_Share

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות  איתי נחום עבודה בנושא זכויות הזכות שאני בחרתי היא הזכות לחיים ובטחון היא אחת מזכויות האדם והאזרח הקובעת כי חייו, בטחונו ושלמות גופו של אדם הוא זכות שלא ניתן לקחת ממנו וזוהי חובתה של המדינה לדאוג לכך שאלו לא יפגעו. המדינה אוסרת בחוקיה ומבטיחה במעשיה פגיעה פיזית באזרחים. ב. האירוע האקטואלי הוא שחקן מקבוצת מנצ’סטר יונייטד הגב את אישתו מכיוון שלא קיימה איתו יחסי מין .ג. הזכות של האישה נפגעה בכך שהגבר פגע לה במרחב הפרטי בכה אותה פיזית ומילולית ובכך פגע בזכות לחיים ובטחון. ד. בסיפור זה אין זכויות מתנגשות, אך לפי דעתי אפשר לפעול ביד חזקה ובלי רחמים בכל הקשור לאונס ,אונס הוא דבר מזעזע הפוגע באדם לכל בחיים אחת הפתרונות להעניש להרבה זמן בכלא ולעבור המון טיפולים על אונס וכך אנשים יחשבו שנית נפני שיפעלו .ה.https://www.mako.co.il/entertainment-celebs/world-2022/Article-0cec3208ac9be71026.htm?utm_source=Whatsapp&utm_medium=Share&Partner=Whatsapp_Share

# data[].attributes.headline
זכויות - רז פרידמן 

# data[].attributes.subject
זכויות - רז פרידמן 

# data[].attributes.body
א.     בחרתי שתי זכויות: הזכות לפרטיות:  הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע ע"י חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים, כגון האזנות סתר.
הזכות לכבוד:
הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

ב. האירוע שבחרתי הוא המקרה בו אביתר לרנר, בן 18, החולה בתסמונת טורט, תסמונת הטורט אצל אביתר מתבטאת בקולות חזקים שיכולים להישמע כמו נביחות ואי אפשר לשלוט עליהם.
אביתר נסע באוטובוס מתל אביב למקום מגוריו בצפון. על אף שהסביר לנוסעים את מצבו - הוא ספג עלבונות ממספר נערים ונערות בשל הקולות שהשמיע. הם לעגו לו, צילמו אותו והעלו סרטונים לרשתות החברתיות.

ג. הפגיעה בזכויות: הזכות לפרטיות של אביתר נפגעה בכך שהנערים והנערות באוטובוס צילמו אותו בניגוד לרצונו וגם העלו לרשתות החברתיות ובכך פלשו למרחב הפרטי שלו.
הזכות לכבוד נפגעה כי כל הפעולות שביצעו הנערים והנערות הן יחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני ואכזרי. גם כל נוסעים האוטובוס שלא עשו דבר כדי להפסיק את המעשה, שותפים לפגיעה בזכויות של אביתר וגם נהג האוטובוס שלא עצר את האוטובוס והוריד את אותם נערים ונערות.

ד. אפשרות להעלאת המודעות לאנשים עם מוגבלויות והזכות שלהם לחיים כמו של כולנו היא קמפיין וסיקור בתקשורת על מיקרים מהסוג הזה.
גם נהגי אוטובוס צריכים לקבל הדרכה כוללת על אנשים עם מוגבלויות שנוסעים בתחבורה ציבורית.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות אדם - שקד יצחק

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות אדם - שקד יצחק

# data[].attributes.body
א. בחרתי בזכות לשוויון ובזכות לכבוד.

הזכות לכבוד- הזכות שלא להיות חשוף ולא להיות נתון ליחס משפיל, מבזה, מזלזל, פוגעני או יחס אכזרי ובלתי אנושי.

הזכות לשוויון- כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסויימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד.  אין להפלות אדם בשל זהותו, שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים.

ב. האירוע שבחרתי-

האירוע התרחש בחודש ינואר 2018,שבעה נערים סיימו את יום הלימודים בתל אביב והתכוונו לחזור לביתם ביפו באמצעות אוטובוס של חברת דן. להפתעת הנערים והאנשים שנכחו במקום, כשהגיע האוטובוס לתחנה, סירבה הנהגת לאפשר לנערים להכנס לאוטובוס. כשהנערים והאנשים הנוספים שאלו את הנהגת מדוע היא מסרבת להכניס את הנערים, היא השיבה שכמה ימים לפני יום האירוע עלו נערים ממוצא אתיופי לאוטובוס והתנהגו בצורה לא ראויה, ועקב זאת החליטה לא להעלות יותר נערים ממוצא אתיופי לאוטובוס. אחד הנערים שאל אותה האם הוא או אחד מהנערים אשר המתינו בתחנה הם אותם הנערים אשר נהגו בצורה הלא מכבדת, ובתגובה היא השיבה שאינה יכולה לזהות.

בעקבות האירוע החמור פנו הנערים לרכזת נוער מהמוקד לקליטת יוצאי אתיופיה המצוי בשכונת מגוריהם, הרזכת יצרה קשר עם היחידה הממשלתית לתיאום מאבק בגזענות במשרד המשפטים, והיחידה פנתה לחברת דן בדרישה לבירור הפרטים ולנקיטת צעדים משמעותיים לטיפול באירוע. במקביל הועבר המקרה לטיפול הסיוע המשפטי במשרד המשפטים. הסיוע המשפטי נתן ייצוג משפטי לנערים באמצעות עורכי דין שהגישו תביעה כספית כנגד חברת דן. בתביעה טענו הנערים כי חברת דן הפרה את זכותם לשוויון ודרשו מחברת דן פיצוי כספי עבור עוגמת הנפש ותחושת ההשפלה שחוו.

ג. באירוע זה נפגעו שתי זכויות אדם בסיסיות- הזכות לכבוד והזכות לשוויון.

הזכות לכבוד מוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. הפגיעה בזכות לכבוד מתבטאת באירוע זה בכך שנהגת האוטובוס השפילה את הנערים ונהגה כלפיהם ביחס מבזה כאשר לא איפשרה להם לעלות לאוטובוס, יחס זה מהווה פגיעה קשה בכבוד הנערים כבני אדם.

הפגיעה בזכות לשוויון מתבטאת באירוע זה בכך שהנהגת הפלתה את הנערים על סמך מוצאם האתיופי בלבד ולא ננהגה כלפיהם בשוויון. תחושת חוסר השוויון אשר הנערים חוו הינה תחושה קשה, תחושה זו פוגעת בכוחות המאחדים בחברה ובזהותו העצמית של האדם.

ד. מאז ומתמיד היו ולצערנו עדיין קיימים המון מקרים אשר בהם הזכות לשוויון והזכות לכבוד נפגעות.

אני חושבת שניתן להביא למודעות הציבור את השמירה על הזכות לכבוד ועל הזכות לשוויון במספר דרכים. ראשית, לדעתי הכל מתחיל מהערכים אשר מקבלים בבית ובמערכת החינוך.

כאשר ילד מקבל חינוך לערכים המלמדים שיש להתייחס לכל בני האדם בכבוד וביחס ראוי גם אם הם שונים ממנו מאוד, הילד יגדל להיות אדם אשר יפעל ויתנהג בהתאם לערכים אלו. ניתן להעביר ערכים אלו לנוער ולילדים בכך שמוסדות החינוך ישלבו במערכת החינוך פעילויות, הרצאות ותכנים המלמדים על כך שכולנו שווים ושכל אחד ואחד מאיתנו ראוי ליחס שווה, הוגן, ומכבד.

שנית, לדעתי כאשר אדם מבצע מעשה אשר פוגע בזכותו של אדם אחר, עליו לקבל את העונש המגיע לו. התעלמות מהמקרה תוביל להתנהגויות דומות אותן יבצעו אנשים בלי לחשוב פעמיים. כשהציבור יודע שמעשים הנגועים באפלייה ובפגיעה בכבוד של אדם אחר הם אסורים, ואף מחייבים את המבצע אותם בעונש, הוא יזהר ויקפיד להימנע מאותם המעשים. את האיסורים להפרת השוויון והכבוד ואת העונשים על הפרתם יש לקבוע בחוק שכל הציבור מחוייב לציית לו.

ה. התמונה מצורפת.

# data[].attributes.headline
זכויות - עלמא שקולסקי

# data[].attributes.subject
זכויות - עלמא שקולסקי

# data[].attributes.body
א.ציין: הזכות לחיים ובטחון.

הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפגיעות כאלה. חובת המדינה      להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.

הזכות לחיים ולביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם. היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו.

ב. אירוע אקטואלי.

האירוע שבחרתי הוא – רצח ללא סיבה.

תושב קריית וצקין משה אלנקווה בן ה42 מביתו להליכה במהלכה פגש חבורה של אנשים. ניגש לשוחח איתם ונדקר על ידי סכין סתם, הנאשם-  איתי בן-עמי בן ה21. בכתב האישום כתוב:" הנאשם ושניים מחבריו בילו ביחד ליד בריכה בקרית ים, שם שהה באותה העת המנוח. בשלב מסוים ומסיבה לא ברורה, הבחין המנוח בנאשם, וחבריו, התקדם לעברם וכשהגיע אליהם נעמד מולם וטפח קלות על כתפיהם של חברי הנאשם״. בתגובה לכך אחד החברים אמר למנוח ש״הוא שיכור ושעדיף שילך בדרך שלו והם בדרך שלהם״. באותו רגע שלף הנאשם סכין מכיסו ודקר את המנוח בעוצמה, דקירה אחת, בבית החזה. חבריו של הנאשם לא הבחינו בכך שהוא דקר אותו אלא חשבו שרק נתן לו אגרוף, הם הדפו את הנאשם ואמרו לו שאין סיבה להרביץ לו כי לא עשה להם דבר, והתרחקו מהמקום. לאחר שהתרחקו סיפר הנאשם לחבריו שדקר את אלוונקה, הם הופתעו, עזבו אותו וניגשו למנוח. הם התקשרו לכוחות ההצלה שביצעו החייאה ממושכת, העבירו אותו לבית החולים שם נפטר לאחר יומיים כתוצאה מהאירוע.

ג. הזכות שנפגעה.

הזכות שנפגעה הייתה הזכות שציינתי בסעיף א – הזכות לחיים ובטחון.

זכות זו אומרת שכל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד ממקרים אלו.

במקרה זה רצחו בן אדם עם סכין ולא נגיד חף מפשע אלא רק בגלל שהוא בא והתחיל לדבר עם חבריו של הנאשם.

ד. דרך לאכיפה.

לדעתי אין דרך למדינה לאכוף את ההפרות שעושים על הזכות הזו יומיום מכיוון שהיא לא יכולה ליהיות בכל מקום ובכל זמן, מה שכן היא יכולה  לעשות זה לעצור את האנשים האלה ולתת להם עונש הוגן, ובכך להציג צדק לקורבנות וגם להראות לאנשים מה יקרה אם ישללו זכות זו מאנשים. לדעתי האכיפה של זכות זו היא תלויה בבני האדם ובאזרחים שמסתובבים ברחוב. אם נחליט שאנחנו חיים בשלום אחד עם השני ולא רוצחים כל אחד על זה שהוא בא ואומר שלום לחברים שלי או יש לו דעה אחרת משלי העולם גם יהיה הרבה יותר טוב וגם זכות זו תשמר לכולם.

ה. תמונה.
בתמונה רואים איש עם בגדי עבודה שוכב על הרצפה ומעליו איש עם סכין. תמונה זו מתארת את המקרה מכיוון ששניה לפני שהאיש הזה שכב על הרצפה הוא הלך ברחוב וחיי את החיים שלו כרגיל ומישהו בחליט לבוא ולדקור אותו ללא סיבה. בדיוק כמו שמתואר במקרה.

# data[].attributes.headline
זכויות- שי לי בן-אבי

# data[].attributes.subject
זכויות- שי לי בן-אבי

# data[].attributes.body
א. זכות שנפגעה:
ציין: הזכות לפרטיות
הצג: הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע על ידי חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים , כגון האזנות סתר.

זכות שנשמרה:
ציין: הזכות להליך הוגן
הצג: בזמן שהאדם נמצא בתהליכי אכיפת החוק והעמדה לדין- חשוב ייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות ושיישפט על ידי שופטים הוגנים וניטרליים. אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו. כל אדם זכאי למשפט הוגן ופומבי.

ב. האירוע שבחרתי- בעל מלון יוקרה בתל אביב תיעד בסתר זוגות שהתארחו אצלו.

בעל מלון היוקרה "אלמינה" ביפו, שחשוד שצילם בסתר זוגות שהתארחו במלון בבעלותו, שוחרר למעצר בית של שבוע. במשטרה מאמינים שיוגש נגדו כתב אישום בקרוב.  השחרור למעצר בית הגיע בסיום דיון בערעור שהגיש עורך דינו של החשוד לבית המשפט המחוזי על החלטת בית משפט השלום בתל אביב אמש, להאריך את מעצרו בשלושה ימים.

במשטרה טענו היום כי השחרור למעצר בית שכולל איסור על עיסוק במלונאות לחודש ימים והפקדה כספית, אינו מונע את המשך חקירת התיק ושם מאמינים כי בתוך זמן קצר יוגש נגד החשוד כתב אישום. החשוד בן ה-37, תושב חולון ובעל מלון בוטיק ביפו, נעצר לאחר שבני זוג שהתארחו במלונו גילו בחדרם מצלמה והתלוננו במשטרה. במהלך החקירה התגלו בחדר המלון אמצעיים טכנולוגיים שהודלקו על פי החשד בחדרי המלון ותוכנם נשמר על גבי כרטיס זיכרון. החשוד קשר את עצמו לאירוע בחקירותיו וטען כי צילם את המתרחש בחדרי המלון במטרה לתפוס עובדים שגנבו ממנו. במשטרה תפסו עוד מחשבים של בית המלון עם עוד צילומים של אורחים במלון.

ג. באירוע זה "הזכות לפרטיות" נפגע כיוון שזכות זאת אומרת שהאדם יכול לחיות ללא חשיפה \חדירה \התערבות לחייו ולמרחבו הפרטי של אדם. זכות זאת יכולה להפגע על ידי איסוף מידע על האדם באמצעים שונים , כגון האזנות סתר.

במקרה זה, בעל המלון צילם זוג ללא אישורם וללא ידיעתם, התקין מצלמות וראה אותם. מה ששלל מהם את זכות הפרטיות. בעל המלון טוען שזה היה למטרת מציאת גנבים, גם אם בעל המלון רצה לצלם את הזוג במלון למטרה של זיהוי גנבים הוא היה יכול לנקוט אחרת. אבל לא משנה מה המטרה, זכות זאת נפגעת. הוא צילם אותם ללא אישורם וחדר לחייהם הפרטיים ללא רצונם מה שפוגע בזכות זאת.

לעומת זאת, זכות שנשמרה במקרה זה היא "הזכות להליך הוגן"
הזכות להליך הוגן נשמרה כיוון שבית המשפט זיכה אותו במשפט הוגן ופומבי, ולא פרסם את האדם כאשם עד שלא הוכחה אשמתו. בזכות זאת חשוב שייעשה כלפיו צדק ויתייחסו אליו בהוגנות וכך קרה במשפט זה.

במקרה זה, בעל המלון הואשם במקרה זה, אך בית המשפט מילא את זכות זאת. הוא זיכה אותו לעבור הליך הוגן ויתייחסו אליו בהוגנות עם זכות לייצוג עם עורך דין, לדעת במה נאשם ומילאו את הזכויות על פי החוק מה ששומר על זכות זאת.

ד. הדרך שאני מציעה על שמירה\אכיפה\ העלאת מודעות לזכות לפרטיות
היא העלאת מודעות, במידה ויתפרסם שהאדם אכן אשם במקרה זה, אז העלאת מודעות מאוד חשובה כדי שמקרים כאלה לא יחזרו על עצמם.

אני בטוחה שיש עוד מקומות שנוקטים כך, ואם האדם יצא כאשם, הכתבות יתפרסמו באתרים שונים ואולי בתי המלון יראו את הכתבות שיתפרסמו והתגובות הרעות שקוראות בגלל מקרה זה בעלי המלונות יפסיקו.
או לחילופין יעלו את המודעות במשטרה להשגחה ואכיפה יותר על בתי המלונות, כמו ביקורות פתע, שיבדקו אם בתי המלון נוקטים כך מה שיעלה את האכיפה והשמירה של חוק זה.

ה. הסבר לתמונה:
בחרתי בתמונה שרואים בה איש מצולם, שדומה למקרה זה. במקרה זה הזוג התנהל כרגיל אבל לא ידע שאפילו בחדר פרטי בבית מלון צילמו אותם. וגם מהתמונה אפשר לראות אדם שמצלמים אותו שאומר שזכות הפרטיות יכולה להיפגע בכל זמן ובכל מקום.

# data[].attributes.headline
עבודה בנושא זכויות- פרשת NSO- אביב גלוברמן

# data[].attributes.subject
עבודה בנושא זכויות- פרשת NSO- אביב גלוברמן

# data[].attributes.body
א.
ציין: בחרתי בזכות הפרטיות.
הצג:  הזכות לחיות ללא חשיפה או התערבות או חדירה לחייו ולמרחב הפרטי שלו בניגוד לרצונו, לגופו ולחפציו. זכות זו יכולה להיפגע על ידי חדירה פיזית לגופו או לביתו של האדם, פרסום מידע על חייו הפרטיים, פרסום שמו או תמונתו או איסוף מידע על האדם באמצעים שונים , כגון האזנות סתר.

ציין: בחרתי בזכות חיים וביטחון.
הצג: כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה.
הזכות לחיים וביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש את שאר זכויותיו.

ב.פרשת NSO-
חטיבת הסייבר סיגינט של המשטרה מסמנת אזרחים ישראלים כ״מטרות" ובונה עליהם פרופילים על בסיס שימוש בתוכנת פגסוס של NSO.
הפרופילים שנבנים כוללים מידע אינטימי רגיש, שהושג בפריצה והשתלטות על מכשירי הטלפון הניידים של הנעקבים. הפרופילים הללו,נשמרים בקלסרי היחידה או במחשבים עם שם היעד, ולא תמיד נמחקים. ישנם סיפורי מעקב מצמררים אחרי אנשים, עם שם וזהות. אנשים שאי אפשר היה לחשוב שיהפכו למטרות מעקב במדינה דמוקרטית.
המשטרה עוקבת אחרי "מטרות" באמצעות תוכנה זו בגלל שיש חשש שיבצעו "עבירות סדר ציבורי בנסיבות מחמירות" ודברים היכולים לסכן את ביטחון התושבים והמדינה.
איך זה עובד? קצין המשטרה מוסר לחוקרים שלו את מספר הטלפון של הבן אדם שעוקבים אחריו וזמן קצר לאחר מכן כל הנתונים שנמצאים בטלפון בידיהם, והם יכולים לראות כל פעולה המתבצעת ולהאזין לשיחות מהעבר ובזמן אמת. דבר הפוגע בפרטיות של האדם והקשרים החברתיים ומשפחתיים שלו. אחד הגורמים שהעלה את הנושא לכותרות היה שחלק מהמעקבים נעשו אחרי אנשים שנחשדו בהתנגדות לשלטון המרכזי או בהסתה. במדינה דמוקרטית מותר לאדם להביע דעתו מבלי שדבר זה יפליל אותו וישמש סיבה למעקב וחדירה לפרטיות.
בחרתי באירוע זה כיוון שהוא מעורר הרבה מחשבות על מה שיכול להיגרם לאדם בחברה שלנו ולפגוע בפרטיות שלו.
ג.
באירוע זה הזכות לפרטיות נפגעת כיוון שזכות זו אומרת שלאדם הזכות לחיות ללא חדירה לחייו ולמרחבו האישי בניגוד לרצונו, זכות זו יכולה להיפגע על ידי איסוף מידע על האדם באמצעים שונים כגון האזנת סתר, מה שקרה במקרה הזה שהמשטרה האזינה ופרצה לטלפונים של אנשים שהיה חשד שמהווים סיכון לביטחון המדינה.
באירוע זה הזכות לחיים וביטחון נשמרת ,כיוון שזכות זו אומרת שחובת המדינה להגן על כל בני האדם החיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים, במקרה זה המדינה עקבה אחרי אנשים מסויימים שיש חשש שיבצעו "עבירות סדר ציבורי בנסיבות מחמירות" ודברים היכולים לסכן את ביטחון התושבים והמדינה.
לכן ,בהתנגשות זו בין הזכות לפרטיות לבין הזכות לחיים וביטחון,הדילמה העולה מן האירוע היא האם לפגוע בזכות הפרטיות של אנשים ספציפים ולהגן על ביטחון הכלל או לשמור על פרטיות היחידים תוך סיכון הכלל.
במקרה זה המדינה העדיפה לפגוע בפרטיות של אנשים ספציפים ולשמור על ביטחון התושבים והמדינה.

ד. הצעת פתרון ,דרך אכיפה-
בשימוש בתוכנת פגסוס הפורצת לטלפונים של ה"מטרות" נאספות המון הוכחות,ראיות ומידע חיוני למשטרה ולחקירות רבות, אך נפגעת הפרטיות של ה"מטרות" והסובבים אותם. לצערי אי אפשר לא להשתמש בכלל בדרך זאתי כי בכל זאת יש המון נתונים חשובים שלא היו משיגים אותם בעזרת הושבת הבן אדם בחדר חקירות ולחקור אותו. אבל אפשר למנוע מקרי שווא של חדירה לפרטיות של אדם חף מפשע אם יהיה יותר אכיפה בעניין זה.
לכן, אני מציעה לחוקק חוק שאומר שמתי שהמשטרה מתכננת לפרוץ לחשוד לטלפון ,היא לא תפרוץ סתם ככה בלי סיבה מוצדקת לפני שמבינים שזו הדרך הכי הכי טובה להשיג את המטרה ואין אחרות .ייצטרכו להוציא צו מבית משפט בשביל לפרוץ למכשיר של החשוד בידיוק כמו הוצאת צו בשביל חיפוש בבית של החשוד. מה שאומר ששופט יעבור על הנתונים ויחליט אם כדאי לפגוע לבן אדם בפרטיות בשל סיבה מוצדקת ויימנע מקרי שווא של חדירה לפרטיות של חפים מפשע וכמובן שצו זה יינתן למקרים החמורים ביותר עם החשד והסיכון הגבוהים ביותר.
מי שיעבור על המידע ויסנן אותו יהיו אנשים אחדים ככה שלא הרבה ייחשפו למידע וגם ככה יצמצמו לפחות קצת את כמות האנשים החשופים למידע הפרטי של הבן אדם ויימנעו חשיפה רחבה לדברים הפרטיים שלו.
והמקרים שלא ייקבלו צו אישור להשתמש בתוכנה ,המשטרה תוכל לזמן את הבן אדם לחקירה ולהשתמש בפוליגרף.

ה. מצורף קישור.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחרי שנחשף בכלכליסט שיחידת סיגינט של המשטרה שתלה תוכנת מעקב בטלפון של פעיל חברתי וגילתה על נטיותיו המיניות, שבתאי התייחס פעם נוספת לפרשה - וטען: "משתמשים באמצעים רק למאבק בפשיעה חמורה, הם מצילים חיים. דה-לגיטימציה לשימוש בהם עלול להביא לפגיעה בביטחון האישי"

# data[].attributes.attachment_link.title
המפכ"ל על פרשת NSO: "אם היו מקרים נקודתיים של חריגה מנהלים - נתקן"

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי שנחשף בכלכליסט שיחידת סיגינט של המשטרה שתלה תוכנת מעקב בטלפון של פעיל חברתי וגילתה על נטיותיו המיניות, שבתאי התייחס פעם נוספת לפרשה - וטען: "משתמשים באמצעים רק למאבק בפשיעה חמורה, הם מצילים חיים. דה-לגיטימציה לשימוש בהם עלול להביא לפגיעה בביטחון האישי"

# data[].attributes.headline
זכויות אדם- טוהר יפת

# data[].attributes.subject
זכויות אדם- טוהר יפת

# data[].attributes.body
א. הזכות שאותה בחרתי היא הזכות לשוויון.

כל בני האדם הם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסוימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד. אין להפלות אדם בשל זהותו , שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי אלא במקרים של שונות רלוונטית לנושא הנידון – הבחנה מותרת. אפליה – יחס שונה אל שווים

ב. גזענות בכדורגל- האירוע האלים במלחה.

בסיום משחקה של בית"ר ירושלים בליגת העל, מאות מאוהדי הקבוצה, ברובם בני-נוער הלכו לחגוג את ניצחון הקבוצה בקניון מלחה בעיר. על-פי החשד, וכפי שתועד במצלמות האבטחה של הקניון, החגיגות הפכו במהרה לעימות אלים, כאשר אוהדי הקבוצה התנפלו על כעשרה מעובדי הניקיון הערבים במקום, והיכו אותם. עדים במקום סיפרו, כי בעוד שבתחילה האוהדים שרו שירים שמעודדים את קבוצתם, לא עבר זמן רב עד שלאלו נוספו קריאות גזעניות דוגמת "מוות לערבים", ו"מוחמד מת". בעלי החנויות בקניון אף מספרים כי אוהדים רבים נכנסו לחנויות וביקשו מהעובדים סכינים ומקלות. רק לאחר כ-40 דקות מתחילת האירוע, הצליחו כוחות המשטרה להרגיע את הרוחות. מנכ"ל קניון מלחה, גדעון אברהמי, תיאר את האירועים כך: "לא ראיתי התפרעות כזאת בכל השנים שאני עובד פה. אירוע מביש, מזעזע, גזעני, נורא".

ג. באירוע זה, הזכות לשוויון נפגעה.

הזכות לשוויון אומרת שכל בני האדם שווים ללא הבדל דת, גזע, מין, העדפה מינית, צבע עור, מוצא, מראה חיצוני, מוגבלות מסוימת, גיל, השקפת עולם, השתייכות פוליטית ועוד, שאין להפלות אדם בשל זהותו , שיוכו, סממן חיצוני או מגבלה כלשהי.

באירוע זה אוהדי הקבוצה התנפלו על כעשרה מעובדי הניקיון הערבים במקום, והיכו אותם, נוספו קריאות גזעניות דוגמת "מוות לערבים", ו"מוחמד מת" (כשאומרים "מוחמד מת" אז מבטלים להם גם את חופש הדת שאומר שזכותו של כל אדם להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לכל קבוצה דתית ולקיים כל טקס, מנהג או פולחן), אוהדים רבים נכנסו לחנויות וביקשו מהעובדים סכינים ומקלות בשביל להכות ולהרוג את העובדים הערביים רק בגלל היותם ערבים.

ברגע שקיללו, הכו, חיפשו דרכים לעשות להם רע רק בגלל היותם ערבים, הזכות לשוויון נשללה מהערבים.

בנוסף, רק לאחר כ-40 דקות מתחילת האירוע כוחות המשטרה הצליחו להרגיע את הרוחות. מה שאומר שעד שהמשטרה הגיעה והצליחה להרגיע את הרוחות, גם הזכות לחיים וביטחון, (כל אדם זכאי שלא יפגעו בגופו ובנפשו וזכותו לחיות ללא פחד מפני פגיעות כאלה. חובת המדינה להגן על כל בני האדם בחיים בשטחה מפני פגיעה בחייהם ובגופם בידי אחרים ולכן המדינה מפעילה מוסדות כמו צבא ומשטרה. הזכות לביטחון נובעת מן התפיסה המוסרית בדבר ערכם העליון של חיי האדם. היא נחשבת לזכות הבסיסית ביותר, שכן בלי חיים לא יוכל האדם לממש א שאר זכויותיו), נשללה אצל הערבים כשהאוהדים הכו אותם.

ד. מקרה זה הוא לא מקרה יחיד, יש עוד כל כך הרבה אירועים הקשורים לפגיעה בזכות השוויון של האחר. לדעתי, ניתן להפחית או אפילו להפסיק אירועים מסוג זה על ידי העלאת מודעות לאירועים כאלה והסברה על כמה ששוויון בין בני האדם הוא חשוב.

במוסדות חינוך כגון אוניברסיטאות, בתי ספר, גנים וכדומה, כדאי להעביר הרצאות בנושא, פעילויות על לקבל את האחר, את השונה ממך.

בנוסף, לתת עונשים כבדים יותר למי שמעז לפגוע בזכות השוויון שמגיעה לכל אחד בשביל שידעו שלא כדאי לאנשים שמנסים לפגוע, לפגוע.

אם אדם יפגע בזכות השוויון של מישהו אחר ויצא מזה נקי, הוא ואחרים כמוהו יבינו שזה לא קשה ואפילו בסדר לעשות זאת. אנשים יתחילו לפחד יותר אם ידעו שיש עונש כבד וקשה מאחורי זה.

הורי ילדים, צריכים לחנך את ילדיהם כבר מגיל צעיר על לקבל את האחר לא משנה מי הוא ומה הוא. לחנך את ילדיהם לא לשפוט אנשים על מה שהם עברו או על ההתנהגות שלהם במקרה וההתנהגות לא פוגעת בזכויותיו של האחר.

אני מאמינה שאם נחנך את ילדינו כבר מגיל צעיר לקבל את כולם ולא לפגוע באף אחד, אז אם לא הדור שלנו אז הדור אחרינו, יהיה מחונך יותר ויחיה חיים טובים ונעימים יותר.