# data[].attributes.headline
România reciclează doar 14% din deșeuri. Ce a găsit Inspectorul PRO în teren

# data[].attributes.subject
România reciclează doar 14% din deșeuri. Ce a găsit Inspectorul PRO în teren

# data[].attributes.body
România nu și-a respectat angajamentele față de Uniunea Europeană, luate pentru colectarea gunoaielor.

Până în acest moment, statul român ar fi trebuit să ajungă la un nivel de reciclare de 50% din deșeurile care pot fi refolosite. Ori, țara noastră abia prelucrează de trei ori mai puțin. Lipsa de educație ecologică și neimplicarea autorităților au transformat colectarea selectivă într-un dezastru. „Inspectorul Pro” vă arată de ce suntem codașii Europei și la gunoaie.
Sursa: stirileprotv.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
România nu și-a respectat angajamentele față de Uniunea Europeană, luate pentru colectarea gunoaielor.

Până în acest moment, statul român ar fi trebuit să ajungă la un nivel de reciclare de 50% din deșeurile care pot fi refolosite. Ori, țara noastră abia prelucrează de trei ori mai puțin. Lipsa de educație ecologică și neimplicarea autorităților au transformat colectarea selectivă într-un dezastru. „Inspectorul Pro" vă arată de ce suntem codașii Europei și la gunoaie.

Știți cât reciclează statul român? Doar 14% din cantitatea totală de deșeuri care ar putea fi refolosită, iar în București procentul este și mai rușinos: maximum 9%. Echipa de la „Inspectorul Pro" s-a pus în pielea oamenilor care vor să schimbe sistemul și s-a lovit de mentalitatea autorităților care nu vor să schimbe nimic.

Pantelimon, ora 7 și 30 de minute, într-o dimineață de luni. Locuitorii unei străzi își scot tomberoanele cu deșeuri în stradă.

Ne-am oprit în fața unei porți unde am găsit două tomberoane: unul cu deșeuri reciclabile și cealălalt cu deșeuri menajere. Mașina care a venit le-a luat împreună.

Reporter: „Am văzut că ați luat și gunoiul reciclabil și cel menajer și l-ați pus împreună. De ce se procedează așa?"

Gunoier: „Nu. Ce e în tomberon, normal trebuie să bage gunoi menajer și restul se dau saci ecologici."

Reporter: „Oamenii de pe stradă spun că nu primesc saci ecologici."

Gunoier: „Asta nu-i problema mea. E treaba firmei."

Conform contractului de salubrizare, fiecare locuitor din oraș ar trebui să primească săptămânal câte un sac galben pentru carton și plastic.

Deocamdată, sacii ajung doar la 60% dintre localnici. Acolo unde nu există, oamenii improvizează. Unii și-au cumpărat tomberoane speciale. Alții folosesc sacii menajeri obișnuiți. Imaginile noastre demonstrează că angajații firmei de salubritate ignoră cu desăvârșire efortul oamenilor și aruncă deșeurile la grămadă.

Reporter: „Nu ați văzut că acest tomberon era plin de peturi de plastic?"

Gunoier: „Nu putem să stăm să căutăm la fiecare să controlăm."

Reporter: „Se vedea, era doar plastic."

Gunoier: „Ce e în pubelă luăm."

Echipa de la „Inspectorul Pro" a căutat răspunsuri direct la sursă. Iată cum comentează firma de salubrizare din oraș.

Reporter: „De ce nu se pot recicla și aceste materiale care sunt scoase separat în fața caselor?"

Dragoș Damache, firmă reciclare: „Păi se face după un program stabilit.

Reporter: „Da, dar ia tot. Nu-i sac galben. Dar nu putem să gândim un pic?"

Dragoș Damache: „Gândim și o să facem ceva în sensul ăsta. La persoanele care scot separat, o să informăm și echipajele să adune și acești saci."

Răspunzător pentru modul dezastruos în care se colectează deșeurile în Pantelimon este primarul orașului. Marian Ivan ar fi trebuit să știe că firma de salubritate cu care a semnat contractul nu-și face treaba și ar fi trebuit să ia măsuri.

Lipsa de educație ecologică și neimplicare a statului au transformat colectarea selectivă într-un dezastru în întreaga țară. Deși ar trebui să reciclăm 50% din cantitatea totală de gunoi, care poate fi refolosit, noi de abia recuperăm de trei ori mai puțîn. Iată ce spun ong-urile.

Gabriela, program RECICLETA: „Tot ce consumăm, de obicei 80 - 90 la sută, ajunge la groapa de gunoi sau și din păcate în mediul natural."

În București, de exemplu, studiile arată că 33 % din gunoi ar putea fi reciclat. Dar cum legislația europeană ne cere să valorificăm jumătate din această cantitate, înseamnă că 16,5 procente ar trebui neapărat refolosite, ori Capitală nu-și atinge ținta.

Reprezentanții Sectorului 3 au refuzat dialogul și au spus că vor transmite cifrele instituțiilor abilitate. Tot de un refuz ne-am lovit și la sectorul 5.

Ca să ne aliniem cu adevărat normelor europene, fiecare om ar trebui să aibă în casă două tomberoane. Unul pentru fracția umedă, iar altul pentru fracția uscată, adică materiale reciclabile. Compania de salubritate ar trebui să ridice gunoiul cu două mașini diferite. Gunoiul revalorificat ar trebui să ajungă mai întâi în companiile de colectare selectivă și abia apoi în fabricile de reciclare. Acestea sunt, însă, puține și ne așteaptă un blocaj, susțin reprezentanții firmelor.

Mihai Ioniță, director firmă colectare selectivă,: „UE a insistat foarte mult pe colectarea selectivă și ăsta e un lucru foarte bun, dar nu a dezvoltat și partea de procesare a fabricilor."

O mare parte din gunoiul reciclabil din România, dar și din alte state europene, se trimitea în China. Chinezii au închis, însă, porțile pentru gunoiul altora, așa că multe țări, fără putere de procesare, s-au trezit, ca și noi, cu munți întregi de gunoaie.

Înainte, China colecta din Europa volume semnificative de deșeu, volume care la momentul de față rămân blocate la nivel European, fapt pentru care, din păcate, la momentul actual ne îndreptăm spre un blocaj pe piața deșeurilor reciclabile.

Potrivit ONG -urilor, cantitatea de deșeuri ar scădea considerabil dacă am refolosi cât mai multe materiale. O singură tonă de hârtie reciclată salvează, de exemplu, 15 arbori de la tăiere. Schimbarea mentalității ar trebui să plece din școală, la fel ca în Austria, unde gunoiul se colectează selectiv de 30 de ani.

Philippe Al Ghajari: „3725 copii chiar de la clasa 0 până 12-a nu știu din ce e realizat plasticul. Întrebarea mea capcană este că plasticul se găsește în mine, pe câmp sau în copaci. Dacă găsesc unul sau doi oameni pe clasă să știe că e realizat din petrol, sunt extrem de fericit."

În lipsa unor măsuri ferme, ne pasc amenzile. Avertismentele Uniunii Europene sunt clare: dacă până la sfârșitul anului România nu va pune la punct o infrastructură de colectare a deșeurilor, țara va intra în procedura de infringement, iar sancțiunile se vor ridica la peste 200.000 de euro pe zi.
Pe CLICK AICI pentru a instala GRATUIT aplicația Știrile ProTV pentru telefoane Android și iPhone! Instagram-ul Știrile ProTV găsiți imaginile momentului din lume!

# data[].attributes.attachment_link.title
România reciclează doar 14% din deșeuri. Ce a găsit Inspectorul PRO în teren

# data[].attributes.attachment_link.description
România nu și-a respectat angajamentele față de Uniunea Europeană, luate pentru colectarea gunoaielor. Până în acest moment, statul român ar fi trebuit să ajungă la un nivel de reciclare de 50% din deșeurile care pot fi refolosite. Ori, țara noastră abia prelucrează de trei ori mai puțin.

# data[].attributes.headline
Proiect: Angajaţii ar putea beneficia de o nouă zi liberă

# data[].attributes.subject
Proiect: Angajaţii ar putea beneficia de o nouă zi liberă

# data[].attributes.body
Prezenta propunere legislativă are ca scop stabilirea zilei de 24 decembrie ca zi de sărbătoare legală în care nu se lucrează, conform propunerii legislative.

Luni, 10 ianuarie 2022, a fost înregistrată la Senat propunerea legislativă nr. B12022 de către deputatul USR Ioan-Marian Lazăr.
Sursa:zf.ro

# data[].attributes.attachment_link.title
Veşti bune pentru milioane de români: O nouă zi liberă pentru milioane de salariaţi. Când var putea fi aceasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Prezenta propunere legislativă are ca scop stabilirea zilei de 24 decembrie ca zi de sărbătoare legală în care nu se lucrează, conform propunerii legislative.

# data[].attributes.headline
Aproape trei sferturi dintre companiile din România au adoptat munca în sistem hibrid

# data[].attributes.subject
Aproape trei sferturi dintre companiile din România au adoptat munca în sistem hibrid

# data[].attributes.body
Aproape trei sferturi (72%) dintre companiile participante la sondajul HR Barometru, realizat de PwC România, au implementat munca hibrid, acordând libertate de alegere angajatului și echipei asupra prezenței la birou.

Prezența rămâne încă scăzută, de sub 25% din personal, arată 45% dintre respondenți, însă pe termen lung mai mult de jumătate dintre aceștia (56%) estimează creșterea semnificativă a ponderii celor care vor lucra de la birou, între 50 și peste 75% din totalul angajaților.
Sursa: descopera.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aproape trei sferturi (72%) dintre companiile participante la sondajul HR Barometru, realizat de PwC România, au implementat munca hibrid, acordând libertate de alegere angajatului și echipei asupra prezenței la birou.
Prezența rămâne încă scăzută, de sub 25% din personal, arată 45% dintre respondenți, însă pe termen lung mai mult de jumătate dintre aceștia (56%) estimează creșterea semnificativă a ponderii celor care vor lucra de la birou, între 50 și peste 75% din totalul angajaților.

"Angajații au început să aibă mai multă încredere să revină la birou, fiind încurajați de investițiile în măsuri de siguranță din partea angajatorilor și de implementarea unui sistem de muncă hibrid. Companiile vor să-și păstreze angajații și să atragă noi talente, în contextul în care planurile ambițioase de creștere pot fi limitate de lipsa resurselor umane. Astfel, vedem că majoritatea respondenților și-au majorat bugetele de salarii pentru 2022 pentru a acoperi creșterea inflației din a doua jumătate a anului. Iar un accent important este pus pe acordarea de beneficii, companiile incluzând tot mai multe opțiuni, în special din categoria sănătății și stării de bine a angajaților", a declarat Oana Munteanu, Director People & Organisation PwC România.

Doar 8% dintre respondenți au implementat în prezent munca exclusiv de la distanță și 11% lucrează în totalitate de la birou, respectând prevederile legale, scrie Mediafax.

Fluctuația de personal a fost în ușoară creștere în acest an

Față de 2020, atunci când incertitudinea era mult mai mare, iar angajații au preferat siguranța locului de muncă, fluctuația de personal a fost în ușoară creștere în acest an. Astfel, 30% dintre respondenți spun că a crescut semnificativ, 35% că nu sunt diferențe notabile, 28% că a crescut moderat spre neglijabil și doar 6% că a scăzut.

Deja 28% dintre respondenți au crescut bugetul de salarii estimat pentru 2022 cu trei puncte procentuale, 15% cu până în trei puncte procentuale. În schimb 46% au păstrat procentul estimat de creștere salarială pentru 2022, 8% nu au luat o decizie încă, iar 1% l-au scăzut. Creșterea salarială medie în industriile respondente pentru 2022 este situată la 7%.

Cele mai mari rate de creștere ale bugetului de salarii pentru 2022 sunt în IT&Telecom de 8,6%, produse industriale de 8,5%, retail de 8,3% și cel mai mic în asigurări de 4,6%.

Printre noile beneficii pe care angajatorii le-au introdus/majorat în pachetele angajaților se numără: extinderea pachetelor medicale, creșterea valorii tichetelor de masă, beneficii pentru munca de acasă, pachete de legate de starea de bine a angajaților (well-being), inclusiv la din punct de vedere psihologic, zile de concediu suplimentare sau reducerea programului de muncă pe perioada verii și voucherele de vacanță.

Prioritățile HR pentru 2022: dezvoltarea competențelor angajaților și a liderilor

În contextul schimbărilor aduse de pandemie, dar și revenirii presiunii de pe piața muncii, primele două priorități enunțate de departamentele de HR pentru 2022 sunt atragerea și dezvoltarea de competențe critice pentru viitor și dezvoltarea liderilor/succesorilor.

Acestea sunt urmate de acoperirea necesarului operațional de forță de muncă, creșterea productivității și sau reducerea costurilor și regândirea strategiei de compensare.

Studiul PwC România HR Barometru a fost derulat în perioada 12-21 decembrie 2021 pe baza informaţiilor furnizate de 71 de companii, din sectoarele: IT & Telecom, retail, FMCG, farmaceutic, servicii financiare, industrie și asigurări. 17% dintre companiile respondente au peste 3.000 angajați, 20% între 1.001 - 3.000 angajați, 13% între 501 - 1.000 angajați, 32% între 101 - 500 angajați și 18% sub 100 angajați.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aproape trei sferturi dintre companiile din România au adoptat munca în sistem hibrid

# data[].attributes.attachment_link.description
Aproape trei sferturi (72%) dintre companiile participante la sondajul HR Barometru, realizat de PwC România, au implementat munca hibrid, acordând libertate de alegere angajatului și echipei asupra prezenței la birou.

# data[].attributes.headline
Câţi angajaţi au mai rămas în băncile din România şi care este salariul mediu?

# data[].attributes.subject
Câţi angajaţi au mai rămas în băncile din România şi care este salariul mediu?

# data[].attributes.body
Mai mult de un sfert dintre bancheri au plecat din acest domeniu şi peste 43% dintre sucursalele bancare şi-au închis porţile la nivelul întregului sistem bancar în perioada 2008-2021, odată cu tăierea costurilor, mutarea unei părţi din activitatea bancară în mediul online, dar şi ca urmare a dispariţiei mai multor bănci din statistici, scrie ZF.
Sursa: descopera.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pandemia de COVID-19 a făcut ca restructurarea sistemului bancar să se accentueze în 2020 şi 2021, astfel că băncile care activează pe piaţa românească au ajuns să aibă la sfârşitul primelor nouă luni din 2021 un număr de 51.713 angajaţi, în timp ce numărul sucursalelor a coborât la 3.695.
Mai mult de un sfert dintre bancheri au plecat din acest domeniu şi peste 43% dintre sucursalele bancare şi-au închis porţile la nivelul întregului sistem bancar în perioada 2008-2021, odată cu tăierea costurilor, mutarea unei părţi din activitatea bancară în mediul online, dar şi ca urmare a dispariţiei mai multor bănci din statistici, scrie ZF.

Analizând evoluţia din ultimul an, se observă că între 9 luni din 2020 şi 9 luni din 2021 un număr de 1.044 de salariaţi au plecat din sistemul bancar românesc şi 184 de sucursale şi agenţii bancare au fost închise, potrivit datelor BNR. Comparativ, între 9 luni/2019 şi 9 luni/2020 un număr de 198 de sucursale bancare şi-au închis porţile şi 151 de bancheri au părăsit acest domeniu. Ritmul restructurării s-a intensificat faţă de primele nouă luni din 2020 în ceea ce priveşte numărul de salariaţi.

Câte sucursale şi agenţii bancare s-au închis anul trecut?

Pe parcursul întregului an 2020, un număr de 183 de sucursale şi agenţii bancare au fost închise şi 456 de salariaţi au plecat din sistem, după ce în 2019 peste 320 de unităţi bancare au fost închise şi 631 de salariaţi au ieşit din banking. La sfârşitul anului trecut băncile de pe piaţa românească aveau 52.650 de angajaţi, iar numărul sucursalelor a coborât la 3.835. În anul 2018 un număr de 214 sucursale şi agenţii bancare au fost închise şi 1.307 salariaţi au plecat din sistem.

La începutul crizei economice precedente, din 2008/2009, restructurările operate pe piaţa bancară locală au fost destul de ezitante, însă s-au accentuat ulterior.

Infrastructura industriei bancare a atins apogeul în anul de boom economic şi explozie a creditării 2008, când reţelele teritoriale au ajuns la un record de 6.552 de sucursale şi agenţii în care lucrau peste 71.600 de angajaţi.

Topul celor mai bine plătiţi salariaţi din băncile mari

Faţă de 2008 se observă că mai mult de un sfert dintre bancheri au plecat din bănci şi peste 43% dintre sucursale s-au închis. Concret, 19.909 salariaţi au plecat din sistem comparativ cu vârful din 2008, scăderea fiind de 27,8%. Totodată, 2.857 de unităţi bancare s-au închis în această perioadă, ajustarea fiind de 43,6%.

Dincolo de impactul pandemiei de COVID-19, care a mutat în 2020 şi în 2021 în mediul online mare parte din activitatea bancară şi nu numai, în ultimii ani ajustarea reţelei teritoriale a băncilor a venit şi în urma tăierii costurilor, dar şi pe fondul consolidării sistemului bancar, în urma fuziunilor şi achiziţiilor, precum şi în urma tranzacţiilor cu portofolii. Numărul băncilor de pe piaţa românească a coborât la 34.

Angajaţii Băncii Transilvania sunt pe podium în topul celor mai bine plătiţi salariaţi din băncile mari.

La cât a ajuns salariul mediu din sectorul bancar?

Dacă înainte de criza economică şi financiară din 2008/2009 profesia de bancher evidenţia imaginea celor mai bine plătiţi angajaţi din economie, în ultimii ani această profesie şi-a mai pierdut din atractivitate, fiind înlocuită de profesiile din sfera IT, unde sunt cele mai mari salarii în prezent din România.

După mai mult de un deceniu, cu toate creşterile salariale, bancherii au coborât de pe primul loc deţinut în 2008 spre finalul topului 10 al celor mai bine plătiţi salariaţi din economie.

Salariul mediu din sectorul bancar a ajuns anul trecut la valoarea de 5.747 lei, net pe lună, în creştere cu 7% faţă de 2019, după cum indică statisticile.

Câştigul mediu net al bancherilor este aproape dublu faţă de salariul mediu net pe economie. Însă ritmul de creştere al salariilor din bănci rămâne sub evoluţia salariului mediu net de la nivelul întregii economii, potrivit datelor Institutului Naţional de Statistică.

# data[].attributes.attachment_link.title
Câţi angajaţi au mai rămas în băncile din România şi care este salariul mediu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Pandemia de COVID-19 a făcut ca restructurarea sistemului bancar să se accentueze în 2020 şi 2021, astfel că băncile care activează pe piaţa românească au ajuns să aibă la sfârşitul primelor nouă luni din 2021 un număr de 51.713 angajaţi, în timp ce numărul sucursalelor a coborât la 3.695.

# data[].attributes.headline
Klaus Iohannis: Finalizarea aderării României la Spațiul Schengen este deosebit de importantă

# data[].attributes.subject
Klaus Iohannis: Finalizarea aderării României la Spațiul Schengen este deosebit de importantă

# data[].attributes.body
Finalizarea aderării României la Spaţiul Schengen este „deosebit de importantă”, a afirmat, miercuri, preşedintele Klaus Iohannis, la întâlnirea anuală cu şefii misiunilor diplomatice acreditaţi la Bucureşti.
Sursa: digi24.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finalizarea aderării României la Spaţiul Schengen este „deosebit de importantă", a afirmat, miercuri, preşedintele Klaus Iohannis, la întâlnirea anuală cu şefii misiunilor diplomatice acreditaţi la Bucureşti.
„România contribuie deja şi rămâne angajată să contribuie în continuare la un Spaţiu Schengen sigur şi eficient. Este deosebit de importantă, din acest punct de vedere, finalizarea aderării României la acest spaţiu. Finalizarea monitorizării României prin intermediul Mecanismului de Cooperare şi Verificare pe baza progreselor în sfera independenţei şi a eficienţei sistemului judiciar românesc este o altă prioritate majoră. Autorităţile române sunt pe deplin angajate în acest sens", a spus şeful statului, la Palatul Cotroceni.

Iohannis a punctat că „un spaţiu Schengen pe deplin integrat este esenţial pentru consolidarea pieţei interne".

El a amintit în discurs că anul acesta s-au împlinit 15 ani de la aderarea României la Uniunea Europeană. „În această perioadă, România s-a schimbat fundamental - o confirmare categorică a puterii transformatoare a proiectului european. Respectarea şi promovarea valorilor europene - democraţie, stat de drept, drepturi fundamentale, economia de piaţă - definesc astăzi România", a punctat preşedintele.

De asemenea, Iohannis a spus că „suntem angajaţi în continuare, ferm, în eforturile de întărire a Uniunii" iar această abordare „rămâne baza progresului şi prosperităţii României şi beneficiază de sprijinul clar al majorităţii cetăţenilor noştri, reieşit şi din dezbaterile în cadrul Conferinţei privind Viitorul Europei", conform Agerpres.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klaus Iohannis: Finalizarea aderării României la Spațiul Schengen este deosebit de importantă

# data[].attributes.attachment_link.description
Finalizarea aderării României la Spaţiul Schengen este „deosebit de importantă", a afirmat, miercuri, preşedintele Klaus Iohannis, la întâlnirea anuală cu şefii misiunilor diplomatice acreditaţi la Bucureşti. „România contribuie deja şi rămâne angajată să contribuie în continuare la un Spaţiu Schengen sigur şi eficient.

# data[].attributes.headline
România, printre statele UE cu cele mai multe accidente feroviare și cele mai multe decese

# data[].attributes.subject
România, printre statele UE cu cele mai multe accidente feroviare și cele mai multe decese

# data[].attributes.body
Numărul de accidente feroviare semnificative în Uniunea Europeană a scăzut cu 40% între 2010 şi 2020, ţările membre unde se înregistrează cel mai mare număr de accidente fiind Germania, Polonia, Franţa şi România, arată datele publicate joi de Eurostat.
Sursa: digi24.ro

# data[].attributes.attachment_link.title
România, printre statele UE cu cele mai multe accidente feroviare și cele mai multe decese

# data[].attributes.attachment_link.description
Numărul de accidente feroviare semnificative în Uniunea Europeană a scăzut cu 40% între 2010 şi 2020, ţările membre unde se înregistrează cel mai mare număr de accidente fiind Germania, Polonia, Franţa şi România, arată datele publicate joi de Eurostat.

# data[].attributes.headline
Un lanț de fast-food, prezent și în România, va începe să vândă carne de „pui” vegană

# data[].attributes.subject
Un lanț de fast-food, prezent și în România, va începe să vândă carne de „pui” vegană

# data[].attributes.body
KFC va aduce carne de „pui” pe bază de plante în restaurantele din Statele Unite ale Americii începând din a doua săptămână a lunii ianuarie 2022, cele mai noi produse din carne de pui vegană schimbând regulile jocului în industria fast-food.
Sursa: descopera.ro

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
KFC va aduce carne de „pui" pe bază de plante în restaurantele din Statele Unite ale Americii începând din a doua săptămână a lunii ianuarie 2022, cele mai noi produse din carne de pui vegană schimbând regulile jocului în industria fast-food.
Lanțul de fast-food a lucrat cu Beyond Meat pentru a crea o alternativă de piept de pui menită să imite consistența puiului real, scrie Futurism.

„Clienții își doresc asta din ce în ce mai mult; vor să mănânce mai multe proteine pe bază de plante. Este ianuarie, deci este un moment al planurilor de Anul Nou și al dorinței de a face ceva diferit în dietă", a declarat Kevin Hochman, președintele KFC în SUA.

Carnea de „pui" vegană este în tendințe

Alte mărci (Pizza Hut și Taco Bell) au introdus, de asemenea, în meniurile lor produse alternative similare cu carnea, dintre care multe au fost rezultatul unei colaborări dintre Beyond Meat și Yum Brands, compania-mamă a KFC.

În 2020, KFC a început să testeze nuggets de pui făcuți de 3D Bioprinting Solutions. Această companie s-a ocupat și de imprimarea de țesuturi umane în spațiu.

KFC nu a fost singurul lanț de fast-food care a lansat un produs din carne de „pui" vegană la începutul acestui an. Chipotle, care nu este deținut de Yum Brands, a anunțat un produs chorizo pe bază de plante, disponibil la restaurantele sale din toată țara în aceeași zi.

Sunt destul de mari șansele ca alimentele fast-food pe bază de plante să devină o obișnuință în 2022 pe măsură ce tot mai multe lanțuri de magazine fast-food îmbrățișează aceste tendințe.
Vă recomandăm să citiți și: Cum este creat „gustul de carne" în preparatele de post disponibile pe piața din România O fabrică din California produce anual 23.000 de kilograme de carne crescută în laborator O companie din Islanda cultivă plante modificate genetic pentru a produce carne crescută în laborator 20 de companii de carne și lactate emit mai multe gaze cu efect de seră decât Germania, Marea Britanie sau Franța

# data[].attributes.attachment_link.title
Un lanț de fast-food, prezent și în România, va începe să vândă carne de „pui" vegană

# data[].attributes.attachment_link.description
KFC va aduce carne de „pui" pe bază de plante în restaurantele din Statele Unite ale Americii începând din a doua săptămână a lunii ianuarie 2022, cele mai noi produse din carne de pui vegană schimbând regulile jocului în industria fast-food.